יגיד דבר כתב:לשון השולחן ערוך (סי' רמד, ג):
אם בנו אינם יהודים לישראל בית בשבת, באיסור, נכון להחמיר שלא יכנסו בו.
משנה ברורה שם:
(יט) באיסור - היינו שהיה בקיבולת ובתוך התחום דהוא אסור רק משום מראית עין דבאמת אדעתיה דנפשיה עביד וכנ"ל אבל אם היו שכירי יום דמדינא אסור יש בזה איסור מצד הדין בדיעבד ולא נכון בלבד כ"כ המ"א וכן מוכח ג"כ דעת הב"ח לענין שכיר יום וכ"כ הח"א דבשכיר יום אסור מדינא בענין זה שהוא מילתא דפרהסיא לו לעולם ולאחרים בכדי שיעשו וכמו לקמן בסימן שכ"ה סי"ד ע"ש ויש מקילין דאף בכה"ג אינו אסור מדינא כ"א בכדי שיעשו וע' לקמן בסי' שכ"ה סי"ד שם במ"ב:
(כ) נכון להחמיר - והאחרונים כתבו דבדיעבד יש לסמוך בקבלנות על דעת ר"ת ומותר לדור בו אפילו לעצמו וכן בסיתות האבנים ותיקון הקורות אם היה בקבלנות יש להתיר בדיעבד לשקעם בבנין:
ומכאן יל"ע בכל הפרוייקטים שעכשיו נבנים בשבת כדוגמת הרכבת הקלה בגוש דן ועוד, וצ"ע.
יגיד דבר כתב:לשון השולחן ערוך (סי' רמד, ג):
אם בנו אינם יהודים לישראל בית בשבת, באיסור, נכון להחמיר שלא יכנסו בו.
משנה ברורה שם:
(יט) באיסור - היינו שהיה בקיבולת ובתוך התחום דהוא אסור רק משום מראית עין דבאמת אדעתיה דנפשיה עביד וכנ"ל אבל אם היו שכירי יום דמדינא אסור יש בזה איסור מצד הדין בדיעבד ולא נכון בלבד כ"כ המ"א וכן מוכח ג"כ דעת הב"ח לענין שכיר יום וכ"כ הח"א דבשכיר יום אסור מדינא בענין זה שהוא מילתא דפרהסיא לו לעולם ולאחרים בכדי שיעשו וכמו לקמן בסימן שכ"ה סי"ד ע"ש ויש מקילין דאף בכה"ג אינו אסור מדינא כ"א בכדי שיעשו וע' לקמן בסי' שכ"ה סי"ד שם במ"ב:
(כ) נכון להחמיר - והאחרונים כתבו דבדיעבד יש לסמוך בקבלנות על דעת ר"ת ומותר לדור בו אפילו לעצמו וכן בסיתות האבנים ותיקון הקורות אם היה בקבלנות יש להתיר בדיעבד לשקעם בבנין:
ומכאן יל"ע בכל הפרוייקטים שעכשיו נבנים בשבת כדוגמת הרכבת הקלה בגוש דן ועוד, וצ"ע.
אב-רך כתב:יגיד דבר כתב:לשון השולחן ערוך (סי' רמד, ג):
אם בנו אינם יהודים לישראל בית בשבת, באיסור, נכון להחמיר שלא יכנסו בו.
משנה ברורה שם:
(יט) באיסור - היינו שהיה בקיבולת ובתוך התחום דהוא אסור רק משום מראית עין דבאמת אדעתיה דנפשיה עביד וכנ"ל אבל אם היו שכירי יום דמדינא אסור יש בזה איסור מצד הדין בדיעבד ולא נכון בלבד כ"כ המ"א וכן מוכח ג"כ דעת הב"ח לענין שכיר יום וכ"כ הח"א דבשכיר יום אסור מדינא בענין זה שהוא מילתא דפרהסיא לו לעולם ולאחרים בכדי שיעשו וכמו לקמן בסימן שכ"ה סי"ד ע"ש ויש מקילין דאף בכה"ג אינו אסור מדינא כ"א בכדי שיעשו וע' לקמן בסי' שכ"ה סי"ד שם במ"ב:
(כ) נכון להחמיר - והאחרונים כתבו דבדיעבד יש לסמוך בקבלנות על דעת ר"ת ומותר לדור בו אפילו לעצמו וכן בסיתות האבנים ותיקון הקורות אם היה בקבלנות יש להתיר בדיעבד לשקעם בבנין:
ומכאן יל"ע בכל הפרוייקטים שעכשיו נבנים בשבת כדוגמת הרכבת הקלה בגוש דן ועוד, וצ"ע.
המשנ"ב שם מיירי שבנו לאדם פרטי ובזה ההלכה שלו אסור לעולם
אבל כאן א"א להחשיב שעשו את זה עבורי, ודינו כלאחרים דמותר במוצ"ש [ואולי יש להחמיר בכדי שיעשו] וכהנידון לגבי חברת חשמל
לעומקו של דבר כתב:אב-רך כתב:יגיד דבר כתב:לשון השולחן ערוך (סי' רמד, ג):
אם בנו אינם יהודים לישראל בית בשבת, באיסור, נכון להחמיר שלא יכנסו בו.
משנה ברורה שם:
(יט) באיסור - היינו שהיה בקיבולת ובתוך התחום דהוא אסור רק משום מראית עין דבאמת אדעתיה דנפשיה עביד וכנ"ל אבל אם היו שכירי יום דמדינא אסור יש בזה איסור מצד הדין בדיעבד ולא נכון בלבד כ"כ המ"א וכן מוכח ג"כ דעת הב"ח לענין שכיר יום וכ"כ הח"א דבשכיר יום אסור מדינא בענין זה שהוא מילתא דפרהסיא לו לעולם ולאחרים בכדי שיעשו וכמו לקמן בסימן שכ"ה סי"ד ע"ש ויש מקילין דאף בכה"ג אינו אסור מדינא כ"א בכדי שיעשו וע' לקמן בסי' שכ"ה סי"ד שם במ"ב:
(כ) נכון להחמיר - והאחרונים כתבו דבדיעבד יש לסמוך בקבלנות על דעת ר"ת ומותר לדור בו אפילו לעצמו וכן בסיתות האבנים ותיקון הקורות אם היה בקבלנות יש להתיר בדיעבד לשקעם בבנין:
ומכאן יל"ע בכל הפרוייקטים שעכשיו נבנים בשבת כדוגמת הרכבת הקלה בגוש דן ועוד, וצ"ע.
המשנ"ב שם מיירי שבנו לאדם פרטי ובזה ההלכה שלו אסור לעולם
אבל כאן א"א להחשיב שעשו את זה עבורי, ודינו כלאחרים דמותר במוצ"ש [ואולי יש להחמיר בכדי שיעשו] וכהנידון לגבי חברת חשמל
למה לא עבורך. אתה לא גר בארץ?
אב-רך כתב:לעומקו של דבר כתב:אב-רך כתב:המשנ"ב שם מיירי שבנו לאדם פרטי ובזה ההלכה שלו אסור לעולם
אבל כאן א"א להחשיב שעשו את זה עבורי, ודינו כלאחרים דמותר במוצ"ש [ואולי יש להחמיר בכדי שיעשו] וכהנידון לגבי חברת חשמל
למה לא עבורך. אתה לא גר בארץ?
עדיין זה לא מוגדר "לו" שאסור לעולם, וכמו בחשמל בשבת שאף אחד לא העלה בדעתו לאסור את החשמל שיוצר בשבת גם לאחר השבת, רק אם זה נעשה בצווי וכיו"ב אסור לעולם, ובפרט הכא שלא ניח"ל במה שעושים מלאכות בשבת
עושה חדשות כתב: יש גם טענה לאסור כשנעשה בפרהסיא, כי הדין של פרהס' האוסר עולמית אינו משום גזירה שמא יאמר לו עוד, אלא משום קנס, והקנס שייך ביהודי כמו בגוי, ואדרבה.
עושה חדשות כתב:ומאחר שלא הוי בידי הל' מעשה שבת, השבתיו מסברא, כי מכיון שהמדינה מחוייבת לסלול כבישים וכו' כראוי מתשלומי המיסים,
קראקובער כתב:עושה חדשות כתב:ומאחר שלא הוי בידי הל' מעשה שבת, השבתיו מסברא, כי מכיון שהמדינה מחוייבת לסלול כבישים וכו' כראוי מתשלומי המיסים,
ואם מדובר בכביש אגרה שנבנה על ידי חברה פרטית?
אין ברצוני להאריך, רק לשאול האם ידוע לכם בספרי זמנינו (הרב קארפ, שש"כ, וכו'), האם כתבו כעין הדברים הנ"ל לאסור מעשה שבת גם במוצ"ש אם מעיקרא היתה דעתו עבור ימות החול.עושה חדשות כתב:על מה שהבאתי מהארחו"ש לעיל, לאסור מעשה שבת ביום חול אם דעתו מעיקרא היתה להשתמש בחול, יש לי בזה הרהורי דברים, כי דבריהם אינם מוכרחים כלל לכאו', ועוד חזל"מ. עכ"פ כפי שציינתי זה טעם שלישי להחמיר במעשה שבת על פסי רכבת, (נוסף על הטעמים להחמיר במומר ובפרהסיא).
הריני כופל שאלתי, תודה למסייעים.עושה חדשות כתב:פעם שמעתי (כמדומה בשיעור של הרב יצחק יוסף), שהחילול שבת רח"ל בחברת החשמל הוא פועל לאחר זמן, זאת אומרת, מכניסים פחמים למכונות ואז מתחיל תהליך שנותן חשמל אחרי כמה שעות. וזה הובא כסברא להקל במעשה-שבת של חברת החשמל בשעות הראשונות של כניסת שבת.
אם כך היא המציאות, אז היה ראוי להשאיר את הגנרטורים בפעולה גם כמה שעות אחרי צאת השבת, (ומהטעמים הנ"ל דהוי מומר, פרהסיא, ונעשה מעיקרא בעבור יום חול), כי אז עדיין זה 'מעשה שבת'.
האם זה נכון (-המציאות והדין) ?
עושה חדשות כתב:פעם שמעתי (כמדומה בשיעור של הרב יצחק יוסף), שהחילול שבת רח"ל בחברת החשמל הוא פועל לאחר זמן, זאת אומרת, מכניסים פחמים למכונות ואז מתחיל תהליך שנותן חשמל אחרי כמה שעות. וזה הובא כסברא להקל במעשה-שבת של חברת החשמל בשעות הראשונות של כניסת שבת.
אם כך היא המציאות, אז היה ראוי להשאיר את הגנרטורים בפעולה גם כמה שעות אחרי צאת השבת, (ומהטעמים הנ"ל דהוי מומר, פרהסיא, ונעשה מעיקרא בעבור יום חול), כי אז עדיין זה 'מעשה שבת'.
האם זה נכון (-המציאות והדין) ?
קו ירוק כתב:ראה במחקרים החדשים שנעשו ע"י אנשי מקצוע חרדיים בביקורם בח"ח. אין כאן מעשה שבת כבר אחרי כמה דקות.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 219 אורחים