גאולה בקרוב כתב:(לא מסתבר שגויי בבל התחילו למנות חודשים מניסן),
גאולה בקרוב כתב:לשאלת מרחביה,
בגלל שהוא חידוש מיוחד אצלנו, שזכר ליציאת מצרים מתחילים למנות מניסן, החודש הזה לכם ראש חודשים וכו', אע"פ שהשנה מתחילה בתשרי.
למה שהבבלים יתחילו מניסן, בדיוק כמו היהודים?
בפי' הארוך לשמות יב ב כתב:והאומות אומרים, כי אם השנה בנויה מהחדשים, הנה חדש האביב הוא יסוד וראש, אם כן למה תחלו מספרכם מהחדש השביעי, ותאמרו כי הוא ראש השנה?
גאולה בקרוב כתב:ויש שרצו לבאר, ע"פ חז"ל ש"שמות חודשים עלו מבבל", וא"כ בשפתם "מרח-שוון" = החודש השמיני.
ואם פירושם נכון, יוצא ש"עלו מבבל" הכוונה שמות שהיהודים קרו להם (לא מסתבר שגויי בבל התחילו למנות חודשים מניסן),
ולא כפי שהיה אפשר להבין שהכוונה לשמות שהגויים כינו [וכמדומה שכהבנה זו משמע ברמב"ן שמות יב, ב בסופו].
מקורו של השם מרחשון הוא במילה האכדית "וַרְחֻ-שַׁמְנֻ", שפירושה: וַרְחֻ = יֶרַח, חודש; שַׁמְנֻ = שמיני. מכיוון שהאותיות ו' וּ-מ' הן עיצורים שפתיים, לעתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ, וה-מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'. סברה זו עולה בקנה אחד עם הידיעה התלמודית ש"שמות חודשים עלו בידם מבבל" (תלמוד ירושלמי מסכת ראש השנה א, ב).
חלש קצת לטעמי. וכי למה נשתמרה הקידומת ורח דוקא בחודש חשוון ולא בחדשים אחרים? את ההחלפה בין מ' לו' אפשר למצוא גם בחודש סיוון ובחודש כסליו וזאת גם בלי הקידומת מר.יאיר כתב:מקורו של השם מרחשון הוא במילה האכדית "וַרְחֻ-שַׁמְנֻ", שפירושה: וַרְחֻ = יֶרַח, חודש; שַׁמְנֻ = שמיני. מכיוון שהאותיות ו' וּ-מ' הן עיצורים שפתיים, לעתים קורה שהן מתחלפות זו בזו. וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ, וה-מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'. סברה זו עולה בקנה אחד עם הידיעה התלמודית ש"שמות חודשים עלו בידם מבבל" (תלמוד ירושלמי מסכת ראש השנה א, ב).
אליעזר ליפמן כתב:האדמו"ר מבעלזא ז"ל הסביר שמרחשוון הוא מל' "מרחשין" שהשפתיים עדיין מרחשין מהתפילות של ימים נוראים, וכעין ההלכה שאסור ליכנס לביה"כ מיד אחר התפילה, וכמובן שהוא ז"ל לא נתכוין להסביר למה קראו את זה כן, אלא שמאחר שזה נקרא כן שוב הו"ל דבר קבוע ביהדות בהשגחה העליונה וא"כ יכולים לומר תורה ע"ז, [ויצויין ש"ווארט" זה תואם ההקשפה בחסידות בעלזא שתפילות ימים נוראים אינם במטרה לזכות לשנה טובה אלא כל כולה מטרה כשלעצמה להיכנע ולומר שירות ותשבחות להקב"ה.
עתניאל בן קנז כתב:אליעזר ליפמן כתב:האדמו"ר מבעלזא ז"ל הסביר שמרחשוון הוא מל' "מרחשין" שהשפתיים עדיין מרחשין מהתפילות של ימים נוראים, וכעין ההלכה שאסור ליכנס לביה"כ מיד אחר התפילה, וכמובן שהוא ז"ל לא נתכוין להסביר למה קראו את זה כן, אלא שמאחר שזה נקרא כן שוב הו"ל דבר קבוע ביהדות בהשגחה העליונה וא"כ יכולים לומר תורה ע"ז, [ויצויין ש"ווארט" זה תואם ההקשפה בחסידות בעלזא שתפילות ימים נוראים אינם במטרה לזכות לשנה טובה אלא כל כולה מטרה כשלעצמה להיכנע ולומר שירות ותשבחות להקב"ה.
הווארט, אינו של האדמו"ר מבעלזא, אלא קדם לו, והוא רק ציטט אותו. [גם אביו אמר זאת, ואף הוא כציטוט]. (ראה באור הצפון מרחשון, עד) - חיפוש באוצר תמצא מקורות מגוונים לזה.
הפרי חדש (אבן העזר, הלכ'גיטין) מפרש את שם החודש 'מר'חשון, כמו 'כמר מדלי', היינו טיפות מים. לרמז על הגשמים שיורדים במרחשון.
יגדיל תורה כתב:גאולה בקרוב כתב:ויש שרצו לבאר, ע"פ חז"ל ש"שמות חודשים עלו מבבל", וא"כ בשפתם "מרח-שוון" = החודש השמיני.
ואם פירושם נכון, יוצא ש"עלו מבבל" הכוונה שמות שהיהודים קרו להם (לא מסתבר שגויי בבל התחילו למנות חודשים מניסן),
ולא כפי שהיה אפשר להבין שהכוונה לשמות שהגויים כינו [וכמדומה שכהבנה זו משמע ברמב"ן שמות יב, ב בסופו].
צריך לומר, ש'וַרְחֻ-שַׁמְנֻ' הוא אכן הירח השמיני בשפה האכדית, אבל אינו חל באותו החודש שאנו קוראים 'מרחשון', אלא היהודים כינו את החודש השמיני למנין התורה באותו השם שכינו האכדיים את החודש השמיני שלהם.
וממילא מובן שאפילו אם האכדים לא מונים מניסן, בכל זאת היהודים קוראים לחודש השמיני מניסן בשם זה.
יגדיל תורה כתב:גאולה בקרוב כתב:ויש שרצו לבאר, ע"פ חז"ל ש"שמות חודשים עלו מבבל", וא"כ בשפתם "מרח-שוון" = החודש השמיני.
ואם פירושם נכון, יוצא ש"עלו מבבל" הכוונה שמות שהיהודים קרו להם (לא מסתבר שגויי בבל התחילו למנות חודשים מניסן),
ולא כפי שהיה אפשר להבין שהכוונה לשמות שהגויים כינו [וכמדומה שכהבנה זו משמע ברמב"ן שמות יב, ב בסופו].
צריך לומר, ש'וַרְחֻ-שַׁמְנֻ' הוא אכן הירח השמיני בשפה האכדית, אבל אינו חל באותו החודש שאנו קוראים 'מרחשון', אלא היהודים כינו את החודש השמיני למנין התורה באותו השם שכינו האכדיים את החודש השמיני שלהם.
וממילא מובן שאפילו אם האכדים לא מונים מניסן, בכל זאת היהודים קוראים לחודש השמיני מניסן בשם זה.
בכמה כתבי יד אשכנזיים מימי הביניים מופיעה הצורה "שוון"
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 22 אורחים