על הראשונה הוא אומר מי שענה את אברהם אבינו בהר המוריה הוא יענה אתכם וישמע בקול צעקתכם ביום הזה בא"י גואל ישראל: גמ' ולא יצחק נגאל. מכיון שנגאל יצחק כמו שנגאלו כל ישראל.
ולא עלתה על לבי זה יצחק בן אברהם
וישם אותו על המזבח [כ"ב, ט] עיני אברהם בעיני יצחק ועיני יצחק בשמי שמים והיו דמעות מנשרות ונופלות מעיני אברהם עד שהיתה קומתו משוטטת בדמעות א"ל בני הואיל והתחלת על רביעית דמך יוצרך יזמין לך קרבן אחר תחתיך, באותה שעה פער פיו בבכיה וגעה געיה גדולה והיו עיניו מרופפות וצופות לשכינה והרים קולו ואמר אשא עיני אל ההרים מאין יבוא עזרי עזרי מעם ה' עושה שמים וארץ, באותה שעה הן אראלם צעקו חוצה וגו' עמדו מלאכי השרת שורות שורות ברקיע ואומרים זה לזה ראו יחיד שוחט ויחיד נשחט אמרו מי יאמר לפניך על הים זה אלי ואנוהו, שבועת כה יהיה זרעך מה תעשה לה מיד אל תשלח ידך אל הנער
עושה חדשות כתב: זכורני שראיתי ברד"ל נידון האם יש אבילות על הנהרגים עקה"ש כדין יהרג ואל יעבור, ודן בזה גם על אבילותו של אברהם לו יצוייר דיצחק היה נשחט.
סעדיה כתב:על דברי הר"ן בתענית יש להעיר מדבריו בדרשות (הדרוש השישי) דלא היה חיוב על אברהם לשחוט את יצחק, וא"כ על מה התפלל?
מה שנכון נכון כתב:סעדיה כתב:על דברי הר"ן בתענית יש להעיר מדבריו בדרשות (הדרוש השישי) דלא היה חיוב על אברהם לשחוט את יצחק, וא"כ על מה התפלל?
דברי הר"ן בתענית ודבריו בדרשות בנויים על שני קטעים סמוכים בירושלמי תענית, וא"כ ההערה על הירושלמי.
סעדיה כתב:להעיר מדברי הרא"ש בפר' האזינו (פל"ב פי"א).
סעדיה כתב:עושה חדשות כתב: זכורני שראיתי ברד"ל נידון האם יש אבילות על הנהרגים עקה"ש כדין יהרג ואל יעבור, ודן בזה גם על אבילותו של אברהם לו יצוייר דיצחק היה נשחט.
ביאורו על פרדר"א פל"א אות מ"ד
גם זו לטובה כתב:בבלי (תענית ד)ולא עלתה על לבי זה יצחק בן אברהם
והדברים עתיקים.
אוצר החכמה כתב:אבל המדרש עם המן עדיין קשה. שהרי המן, שלא כמונו דן על יכולת ה' להציל וכביכול שיש לדון אם יכול להציל מהאש או מחרב פרעה, אבל בעקידת יצחק שהציל בזה שחזר בו מצוויו זה לא מובן למה שלא יוכל לעשות כן?
עושה חדשות כתב:מה שנכון נכון כתב:סעדיה כתב:על דברי הר"ן בתענית יש להעיר מדבריו בדרשות (הדרוש השישי) דלא היה חיוב על אברהם לשחוט את יצחק, וא"כ על מה התפלל?
דברי הר"ן בתענית ודבריו בדרשות בנויים על שני קטעים סמוכים בירושלמי תענית, וא"כ ההערה על הירושלמי.
התפלל שלא יהיה מצווה כזו, אלא יקיימה בשה תחת בנו. אף שלא היה חייב מ"מ את המצווה רצה לקיים.
אוצר החכמה כתב:אבל המדרש עם המן עדיין קשה. שהרי המן, שלא כמונו דן על יכולת ה' להציל וכביכול שיש לדון אם יכול להציל מהאש או מחרב פרעה, אבל בעקידת יצחק שהציל בזה שחזר בו מצוויו זה לא מובן למה שלא יוכל לעשות כן?
יודע_ספר כתב:ברלב"ג כתב בביאור הפסוק 'ויאמר אברהם אלוקים יראה לו השה לעולה בני וכו'' (וירא כב, ח)
שאברהם התכוון לתפילה מי יתן ואלוקים יראה לו את השה לעולה ולא יהיה זה אתה בני.
(הובא באוצר מפרשי התורה שם).
וזה מה שכתב הפייט (ר"ש בן גבירול) בסליחות ליום ה' מעשי"ת (סליחה צב) 'מרום יראה לו השה והוא ישיב וכו' סוקר ספונות בני שועך יקשיב'
עושה חדשות כתב:מה שנכון נכון כתב:סעדיה כתב:על דברי הר"ן בתענית יש להעיר מדבריו בדרשות (הדרוש השישי) דלא היה חיוב על אברהם לשחוט את יצחק, וא"כ על מה התפלל?
דברי הר"ן בתענית ודבריו בדרשות בנויים על שני קטעים סמוכים בירושלמי תענית, וא"כ ההערה על הירושלמי.
התפלל שלא יהיה מצווה כזו, אלא יקיימה בשה תחת בנו. אף שלא היה חייב מ"מ את המצווה רצה לקיים.סעדיה כתב:להעיר מדברי הרא"ש בפר' האזינו (פל"ב פי"א).
שבלי הלקט בביאור "יצחק ירנן" כתב:נשוב לדברי רבינו שלמה זצ"ל רינה ביצחק לפי שמצינו באגדה רננו צדיקים בה' כשהצדיקים רואין שכינתו של הקדוש ברוך הוא מיד הם אומרים שירה כשאמר יצחק לאביו הנה האש והעצים ואיה השה לעולה השיב לו אברהם לעולם בני מיד רינן יצחק ואמר שירה ומה שירה אמר שיר של קרבן
מכילתא דרשב"י כתב:ר' יהושע אומ' וידבר אלקים אל משה א"ל <הקדוש ברוך הוא ל>משה נאמן אני לשלם שכר יצחק בן אברהם שיצא ממנו רביעית דם על גבי המזבח ואמרתי לו בגודל זרועך הותר בני תמותה (תה' עט יא) ועכשיו הרי השבועה מבוהלת <ובאת> לפני שלא כדרך ארץ להוציא את בני ישראל ממצרים ואני מבקש להוציאם ואתה אומר לי שלח נא ביד תשלח
גזע תרשישים כתב:לכל הת"ח החשובים שלום
אוסיף ידיעה מעניינת שאולי תפשר בין שתי הקצוות, בבעלי התוספות על התורה מופיע בפירוש ר"ע מברטנורא ז"ל על הפסו "ותרא את יצחק-ראתה אותו הדור ותוהה מפניו": "והיה יצחק בא מגן עדן שהלך להתרפאות מהחבורה שעשה לו אביו בצוארו בשעת העקידה והיה מהלך עתה וראשו למטה ורגליו למעלה כדרך כל העולין באוב והוא י' הדור שאמר רש"י". (יל"ע לפ"ז בשמואל שעלה ישר מפני כבוד המלכות אצל שאול אמאי מחמת חשיבותו שלו עצמו של יצחק לא עלה ישר ואכמ"ל)
לעיל צויין כבר מש"כ בזה הרד"ל על פרדר"א.צמא למים כתב:אגב באותו הקשר אפשר לשאול בצורה כזו, אם אברהם אבינו היה עוקד את יצחק, האם היה יושב עליו שבעה?
מישהו יכול להעלות?עושה חדשות כתב:ראה במאמרו של הרה"ג משה קסלר הנד' כעת -תשרי תשעז- במוריה, כמה ביאורים על מי שענה לאברהם וליצחק וכו'.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 110 אורחים