בברכה המשולשת כתב:ש.י. רובין כתב:בצלאל יעקב דבליצקי היה כ20 שנים יותר מבוגר מאשתו דבורה. האם ר' שריה נולד מזיוו"ש? מצאתי ברשימות בצלאל יעקב בן מנדל דבליצקי מבויסק נשוי לרוחמה לבית נאטעלאוויטש!
לי נאמר בזמנו (ע"י אחד מתלמידי החכמים שליט"א שהיה מקורב אליו ושימש אותו) שאכן כן
דעת_האברך כתב:האם יש אפשרות לקבל פירוט על החומרה שהוזכרה לעיל של הגרש"ד זצ"ל לא לאכול פת הבאה בכיסנין.לאיזו שיטה הוא חשש שיש באכילת שיעור ברכה כבר קביעות המחייבת ברכת המזון?
אברך כתב:כעת פורסם וידאו מהגר"ש זצ"ל עם האדמו"ר מאלכסנדר זצ"ל, וכפי הנראה עם אביו ר' בצלאל שיושב לימינו [כך לפי התמונה שפורסמה באשכול], משנת תשכ"א, שזה כשנה לפני פטירתו של אביו.
מענין לראות את הגרש"ד עושה זימון ותוך כדי מוזג את הכוס במים כפי דעת המקובלים [לכאורה].
תמונה מהסרט פורסמה ע"י איש ספר באשכול זיהוי רבנים.
הנה הוידאו
https://jumbomail.me/j/-F-rNM5gXUK2z-W
אברך כתב:מענין לראות את הגרש"ד עושה זימון ותוך כדי מוזג את הכוס במים כפי דעת המקובלים [לכאורה].
אנשים חוששים ל'מיחזי כיוהרא', אך ליוהרא עצמה - לא חוששים!!
דעת_האברך כתב:הרב איכה יועם! יישר כוח גדול ועצום על הדברים המרגשים והמעוררים ומחייבים. בהחלט כולנו מחכים לקרוא עוד מצוף רשמיך וזכרונותיך. חזק ואמץ!
עושה חדשות כתב:לפני זמן מועט זכיתי להתפלל מעריב ליל שבת במחיצתו, וכבר הכביד עליו החולי עד שישב בתפילת שמו"ע ובספירת העומר. (והתעוררות רבה היתה לי בשמוע תפילתו כמונה מעות, וראות שקידתו לפני התפילה כאילו נבלע בתוך הספר שאחז בידו). אמנם לצורך הפסיעות בסיום שמו"ע קם על רגליו (בתמיכת המשמשים) ופסע הפסיעות כדין. וכמדומני מעשה רב הוא ומילתא בטעמא, שאם אמנם אפשר להתפלל בישיבה, מ"מ הפסיעות בסיום אינם בנענוע הרגליים בעלמא כי אם בהליכה ממש לאחוריו. מה דעתכם?
עושה חדשות כתב:לפני זמן מועט זכיתי להתפלל מעריב ליל שבת במחיצתו, וכבר הכביד עליו החולי עד שישב בתפילת שמו"ע ובספירת העומר. (והתעוררות רבה היתה לי בשמוע תפילתו כמונה מעות, וראות שקידתו לפני התפילה כאילו נבלע בתוך הספר שאחז בידו). אמנם לצורך הפסיעות בסיום שמו"ע קם על רגליו (בתמיכת המשמשים) ופסע הפסיעות כדין. וכמדומני מעשה רב הוא ומילתא בטעמא, שאם אמנם אפשר להתפלל בישיבה, מ"מ הפסיעות בסיום אינם בנענוע הרגליים בעלמא כי אם בהליכה ממש לאחוריו. מה דעתכם?
צבי וחמיד כתב:האם גם התאמץ לחזור ג' פסיעות?
צבי וחמיד כתב:איכה יועם - זהב!
חלק מן הדברים הכבירים היו ממש דברי ליבנו אנו.
תאבים לעוד! ועוד..
שמועה מתהלכת שצוואתו שונתה. על ידו בימיו האחרונים בעניני הפרהסיא של פטירתו. מישהו יודע?
פרי יהושע כתב: ולא היה ברור לו גם צורת עמידת הרגלים האם להצמיד אותן גם בישיבה.
יודע_ספר כתב:צבי וחמיד כתב:איכה יועם - זהב!
חלק מן הדברים הכבירים היו ממש דברי ליבנו אנו.
תאבים לעוד! ועוד..
שמועה מתהלכת שצוואתו שונתה. על ידו בימיו האחרונים בעניני הפרהסיא של פטירתו. מישהו יודע?
גם אני שמעתי שביום י"ז בתמוז עבר עם נכדו על הצוואה ואף שהיה כתוב שלא להספיד שינה זאת ואמר שניתן להספיד הספדים קצרים.
כדכד כתב:דעת_האברך כתב:האם יש אפשרות לקבל פירוט על החומרה שהוזכרה לעיל של הגרש"ד זצ"ל לא לאכול פת הבאה בכיסנין.לאיזו שיטה הוא חשש שיש באכילת שיעור ברכה כבר קביעות המחייבת ברכת המזון?
לענ"ד יש מחלוקת מה מוגדר פת הבאה בכסנין ומה מוגדר פת ולכן כדי לא להכנס לספק החמיר לא לאכול אף אחד מהסוגים שמא ברכתו המוציא וללא קשר לכמות האכילה
איכה יועם כתב:אהה, כי נוטל אדוננו מעל ראשנו.
עושה חדשות כתב:לפני זמן מועט זכיתי להתפלל מעריב ליל שבת במחיצתו, וכבר הכביד עליו החולי עד שישב בתפילת שמו"ע ובספירת העומר. (והתעוררות רבה היתה לי בשמוע תפילתו כמונה מעות, וראות שקידתו לפני התפילה כאילו נבלע בתוך הספר שאחז בידו). אמנם לצורך הפסיעות בסיום שמו"ע קם על רגליו (בתמיכת המשמשים) ופסע הפסיעות כדין. וכמדומני מעשה רב הוא ומילתא בטעמא, שאם אמנם אפשר להתפלל בישיבה, מ"מ הפסיעות בסיום אינם בנענוע הרגליים בעלמא כי אם בהליכה ממש לאחוריו. מה דעתכם?
איש_ספר כתב:יש"כ של כל הכותבים, המשתתפים והמנחמים, וכל אותם שטרחו בכתיבת עובדות וזכרונות, מהם הרב פר"י והרב אליהו בן עמרם, באי ביתו וקרובי רוחו, עד האחרון הגדיל הרב איכה יועם, אר'י במסתרים, בעבור כל דבריהם היקרים. לע"ע לא נפניתי למלאות רצון החברים בהעלאת זכרונות, ומאת ה' אתפלל שיתן בפי מענה ובידי קולמוס, לתאר מקצת מהנהגותיו של הס"ק הכ"מ, לזכות בהם את הרבים, לעורר לבבינו לחשבון הנפש ולדקדוק המעשים, תכלית עבודתו ועיקר מאמצו של רבינו במיטב שנות חייו.
ביני וביני אעבור על הנכתב כאן לסקל כמה טעותים שנפלו שם.
החתן סופר כתב:דרומי כתב:זה נראה כמו מכסה חיצוני
ומה עניינו? שלא יראו אם זה רש"י או ר"ת? (דהיינו עם מה עדיף להיות רוב היום) או שמירה בעלמא כי הם נמצאים רוב היום?
דעת_האברך כתב:האם יש אפשרות לקבל פירוט על החומרה שהוזכרה לעיל של הגרש"ד זצ"ל לא לאכול פת הבאה בכיסנין.לאיזו שיטה הוא חשש שיש באכילת שיעור ברכה כבר קביעות המחייבת ברכת המזון?
לא כמו שמשמע כאן ובעוד מקומות, כאילו היה עיקר לימודו ב"קבלת הגר"א" וגם ידע "קבלת הרש"ש", אלא ההיפך הוא הנכון. אכן למד הרבה ספד"צ ע"פ הגר"א ועוד. אבל עיקר לימודו בשמונה שערים ובתורת הרש"ש. (אגב בש"ק בשנה האחרונה היה לומד הרב בספר שרף פרי עץ חיים, שאלתי אותו מה מצא בספר זה ואמר שיש בו הרצאה יפה של דברי האר"י בפרע"ח).יודע_ספר כתב:עובדיה חן כתב:היה ידוע כבקי בנגלה כמו בנסתר,בענווה בלתי מצויה ,נדמה לי שבקבלה אע"פ שהיה בקי בדברי הגר"א,אבל לא פחות ידע דרך הרש"ש והכוונות. חבל על דאבדין על איש הענק שבענקים.
אכן,
היה בקי גם בתורת הנסתר של הרש"ש.
היה עושה את הכוונות בתפילה (אינני יודע בדיוק באיזה, רק אני זוכר שבר"ה הוא היה עושה ביום השני ולא ביום הראשון)
יודע_ספר כתב:לא ידען כתב:יונת אלם כתב:ההספד של בנו הגר"ד היה מעורר מאד לבכי ולתשובה בפרט שדיבר על 'הילד שגדל ברחוב ירקון בתל אביב והפך לגדול הדור' הוא נגע בהרבה נקודות מחיי אביו נ"ע.
יש עמי עוד דברים נפלאים על האי חסידא ופרישא ואין עמי הריכוז כעת
לא שמעתי את ההספד, אבל רבים שוכחים מה הייתה תל אביב לפני 80 שנה.
הרבה יותר גדולים יצאו ממנה דאז, ובכלל זה מרחוב הירקון, מאשר ייצאו מרחוב רש"י בבני ברק דהיום.
ונכון, גם הרבה יותר ירדו מהדרך..., הכל היה יותר ברור וחותך וחד.
כמדומה לי שהרב זצ"ל למד בבית ספר של ילדים שאינם שתו"מ ומשם גדל ונתעלה לפסגות הגבוהות ביותר.
'והחי ייתן אל ליבו'
אפרקסתא דעניא כתב:מדוע נתהפך מ"צבליצקי" ל"דבליצקי"?
מה שנכון נכון כתב:פרי יהושע כתב: ולא היה ברור לו גם צורת עמידת הרגלים האם להצמיד אותן גם בישיבה.
במ"ב צה, ב מבואר להצמיד (אף שאינו דומה לגמרי למלאכים שהם עומדים).
צביב כתב:האם אמר פותח את ידך בברכת הזן?
יעקב אביעזר כתב:עושה חדשות כתב:לפני זמן מועט זכיתי להתפלל מעריב ליל שבת במחיצתו, וכבר הכביד עליו החולי עד שישב בתפילת שמו"ע ובספירת העומר. (והתעוררות רבה היתה לי בשמוע תפילתו כמונה מעות, וראות שקידתו לפני התפילה כאילו נבלע בתוך הספר שאחז בידו). אמנם לצורך הפסיעות בסיום שמו"ע קם על רגליו (בתמיכת המשמשים) ופסע הפסיעות כדין. וכמדומני מעשה רב הוא ומילתא בטעמא, שאם אמנם אפשר להתפלל בישיבה, מ"מ הפסיעות בסיום אינם בנענוע הרגליים בעלמא כי אם בהליכה ממש לאחוריו. מה דעתכם?
מה עם הכריעות בברכה ראשונה ובמודים, האם קם? האם התכופף בישיבה?
איש_ספר כתב:לא כמו שמשמע כאן ובעוד מקומות כאילו היה עיקר לימודו ב"קבלת הגר"א" וגם ידע "קבלת הרש"ש", אלא ההיפך הוא הנכון. אכן למד הרבה ספד"צ ע"פ הגר"א ועוד. אבל עיקר לימודו בשמונה שערים ובתורת הרש"ש. (אגב בש"ק בשנה האחרונה היה לומד הרב בספר שרף פרי עץ חיים, שאלתי אותו מה מצא בספר זה ואמר שיש בו הרצאה יפה של דברי האר"י בפרע"ח).יודע_ספר כתב:עובדיה חן כתב:היה ידוע כבקי בנגלה כמו בנסתר,בענווה בלתי מצויה ,נדמה לי שבקבלה אע"פ שהיה בקי בדברי הגר"א,אבל לא פחות ידע דרך הרש"ש והכוונות. חבל על דאבדין על איש הענק שבענקים.
אכן,
היה בקי גם בתורת הנסתר של הרש"ש.
היה עושה את הכוונות בתפילה (אינני יודע בדיוק באיזה, רק אני זוכר שבר"ה הוא היה עושה ביום השני ולא ביום הראשון)
צביב כתב:מה שהזכירו למעלה ''מי שרגיל לאכול בהילטון לא יכול לאכול בבית התבשיל''
נ''ל שחשש שיצטרך להחזירם הרבה על טעמים לפי דעתו, כאשר יושב שם הרב שליט''א,
ובמנין ''שלו'' יכול להחזיר את הקורא בכל ספק, בכל נקודה וטעם...
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 130 אורחים