עמוד 7 מתוך 9
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ד' פברואר 10, 2021 9:45 pm
על ידי אמיר כרמי
הרואה כתב:ראוי לציין גם את הרב גולדוויכט ר"י כרם ביבנה ואת האדמו"ר מסטריקוב שהיו מתלמידיו הקרובים בשנים מסוימות.
הרב זווין לכאורה לא קשור לרשימה...
בזכרוני ששמעתי בשיעור מהגרממ"ש שהגרי"ז התבטא בחביבות גדולה (לא זוכר את הביטוי) על שלשה צעירים הרב גלדוויכט הרב רוזנטל והרב צ'ציק
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 11, 2021 11:12 am
על ידי לייטנר
פרנקל תאומים כתב:לייטנר כתב:פרנקל תאומים כתב:אגב, כשהתווכחו כאן לעיל להיכן תלמידי הגרי''ז שלחו את צאצאיהם, אם לישיבת הגרי''ד או לישיבת הגרמ''ד, חשבתי להעיר שכמדומה כי כמה מגדולי הת''ח ומהחביבים על הגרי''ז מבין שומעי לקחו, למשל- הגרש''י זווין, הג''ר יוד'ל גרודנער והגר''א שפירא לא שלחו את צפיעיהם לא להכא ולא להתם....
לרב יהודה גרשוני היו רק בנות...
ידעתי גם ידעתי.
אני רואה שלוקחים אותי כאן מאד ברצינות..
מסתבר שאתה מוערך כאדם רציני
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 11, 2021 1:29 pm
על ידי גלאגוזים
אמיר כרמי כתב:בזכרוני ששמעתי בשיעור מהגרממ"ש שהגרי"ז התבטא בחביבות גדולה (לא זוכר את הביטוי) על שלשה צעירים הרב גלדוויכט הרב רוזנטל והרב צ'ציק
רממ"ש סיפר את הדברים בהספד שנשא בב"ב על ר' יעקב רוזנטל ביום השלושים.
https://www.kolhalashon.com/new/Media/P ... me=1197731[דקה 5:30]
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 11, 2021 2:04 pm
על ידי אמיר כרמי
גלאגוזים כתב:רממ"ש סיפר את הדברים בהספד שנשא בב"ב על ר' יעקב רוזנטל ביום השלושים.
יפה אבל אני שמעתי בשיעור על אחת המסכתות לא זוכר כרגע מ"מ מדוייק
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 11, 2021 7:51 pm
על ידי נוטר הכרמים
עוד שיינע זאכען
זכורני כי פעם כשליויתי אותו בדרכו מביתו לישיבה, כאשר עבר ליד לוח המודעות, והיה שם מודעה עם חתימות של רבנים, ושמו של אחד הרבנים היה קרוע, והורה לי רבינו להוריד את המודעה ועמד לידי עד שהורדתי את כל המודעה, היה זה בתקופה של אחד המערכות בארה"ק ואותו רב שחתימתו היתה קרועה היה מהמצדדים לצד אחד, ורבינו כאב לו מאד ודיבר הרבה על כך, אך רבינו אמר לי שאם אחד היה קורע את כל המודעה בגלל חתימתו של אותו רב ניחא, אך לקרוע רק חתימתו זה כבר בזיון כבוד התורה וזה לא הותר, ולכן הורה לי להוריד את כל המודעה,
בכלל רבינו הקפיד מאד לא לדבר ברבים נגד רב פלוני או אלמוני על אף שנחלק כלפיהם, אלא דיבר רק נגד המעשה בחריפות, אם ניקח לדוגמא ענין תוכנית הליבה או הגיוס שהיה בשנים האחרונות, דיבר רק על עצם הנושא בחריפות, אך לא דיבר נגד רב פלוני או אלמוני ברבים או אפילו נגד חכי"ם אפילו ברמז, גם זכורני כשהיה פעם ח"כ שנכנס אליו ורבינו הורה לו כך וכך והנ"ל הלך ועשה להיפך ועוד אמר שהתייעץ קודם אצל רבינו הכ"מ ורבינו לאחמ"כ דיבר על כך בחריפות אך התייחס רק לעצם הנושא ורק לא באופן פרטי,
ביחידות כן היה רבינו יכול להתבטא בחריפות נגד רב פלוני או אלמוני, אך הקפיד מאד שלא יפרסמו הדברים ברבים והיו כמה פעמים שאנשים הפיצו בשמו דברים שנאמר להם באופן פרטי וכאב לו מאד ודיבר על כך ברבים בחריפות, וכי זה מה שחסר לו כעת לפגוע בפלוני,
פעם אמר לי בזה וכי מה הענין והלהיטות של אנשים לפרסם דברים נגד פלוני או אלמוני, הלא כל המאבק הוא מאבק לשם שמים לבטל גזירה זו או אחרת, וכי אם יפרסמו התנגדות לרב פלוני יהיה לזה יותר השפעה או להיפך שיביא לאנשים מסוימים להתנער מהמערכה, ואם כן על כרחך שאין להם ענין של לשם שמים אלא סתם מאבק, של התנגחות אישי, וזה סתם מחלוקת.
----
באשר הזכרתי תוך כדי הסיפור עם הלולב את הנושא של הנאה לנותן מתנה לאדם חשוב, נזכרתי בסיפור אחר, שלא היה אתי אלא עם בחור אחר, שחזר מחו"ל והביא לרבנו סוודר חדש באשר ראה שהסוודר של רבנו היה ישן ומיושן.
כאשר הביא את הסוודר לרבנו ז"ל הסביר הבחור שזה סוודר מאוד איכותי וחם וכו' וכו', ושאלו רבנו ז"ל כמה הוא שילם על זה, וכמובן אמר לרבנו שאינו רוצה לקבל על זה כסף, ושזה כבוד גדול עבורו להעניקו לרבנו במתנה, וגם שם הביא הבחור את הגמ' בקידושין לגבי קידושי אשה על ידי קבלת מתנה של אדם חשוב.
וענה לו רבנו בענוותנותו "כבוד מדומה!, כבוד מדומה!" [דהיינו כאילו שהבחור "מדמה" שזה כבוד לו שהוא יקבל ממנו מתנה - כי חושב שהוא אדם חשוב].
הבחור שהיה בעל שכל לא ענה לרבנו (מה שלכאורה היה נראה שהיא התשובה המתבקשת) שלגבי רבנו זה לא כבוד מדומה אלא כבוד אמיתי, כיון שכתלמיד רבנו ידע שאין סיכוי שרבנו יקבל את זה, אלא אמר "הרי ידוע הסיפור בהגרי"ז לגבי העליה לתורה, שאמר ש"כבוד מדומה זה גם כבוד". [הסיפור נוגע לפ' השבוע פ' יתרו, שהגיע איזה אורח לביהכ"נ בבריסק והגרי"ז רצה לכבדו בעלייה לתורה, וזה היה בפ' יתרו שבעליה של ששי קוראים את עשרת הדברות, ושאל הגבאי את הגרי"ז האם יקרא לאורח לששי שהוא עלייה של עשרת הדיברות, או לשלישי שהוא עלייה קודמת יותר, (נ.ב. נוהגין לקרוא לרב ביהכנ"ס לעשרת הדיברות רק שהגרי"ז שהיה לוי לא יכל לעלות לששי והיה עולה בשבת למפטיר וביום חול ללוי), והשיב הגרי"ז שאין חילוק בכלל כיון שהענין הוא שהוא עולה לקריאת פסוקי התורה ואין הבדל בין חשיבות של פסוק א' לשני בתורה, אז יקראוהו לאיזה מהם שירצה, ואחרי זמן קצר חזר ואמר הגרי"ז להגבאי שהוא חוזר בו כיון שנמלך שמה שמחפשים פה הוא לכבד את הבן אדם, ואם הבן אדם מרגיש כבוד בעלייה זו יותר מאחרת, גם אם האמת הוא שכל הפסוקים שווים במעלה, מ"מ הוא מתכבד בזה יותר, ויש לברר איזה הוא היה מעדיף לקבל]. ואמר הבחור ההוא שרואים שגם לו יצוייר שהיה כאן כבוד מדומה מ"מ גם אז זה היה נחשב כבוד עבורו, וא"כ שוב הוא דומה לגמ' בקידושין שקבלת מתנה שהוא כבוד למקבל נחשב כקבלת כסף.
והשיב לו מרן רבנו על אתר...
"האבא לא היה חייב לתת לו עלייה, אז גם בכבוד מדומה הוא יכול לכבדו, אם הוא מתכבד בזה" אמר ולא הוסיף.
הרי שחשש רבנו שאולי גם אף שהבחור אומר שזה כבוד עבורו לתת את הלולב לרבנו, ולכן אין רוצה לקבל על זה כסף, מ"מ כיון שחשב רבנו בענוותנותו שזה כבוד מדומה, והתלמיד כביכול טועה בו, אז לא יצא ידי חובת הממונות בזה, ולא נרגע רבנו עד שאמר הבחור לרבנו שהוא קנה את הסוודר במבצע גדול, ושאלו רבנו "זה עלה יותר מ50 ש"ח? וענה הבחור "אני לא יודע בדיוק את השער של הדולר, אבל 50 ש"ח זה בודאי די והותר. ונתן לו רבנו ז"ל 50 ש"ח (שכמובן היה הרבה פחות ממה ששילם עליו בחו"ל).
-----
פעם [כשכבר למדתי אצלו כאברך] שאלתי את מורנו ורבנו זצוק"ל על הגמ' בסנהדרין (ח.) שדורשים מהפסוק כקטן כגדול תשמעון, שיהא חביב עליך "דין של פרוטה כדין של מאה מנה" - והגמ' שם שואל מה הפשט בזה, למאי הלכתא אילימא לעיוני ביה ומיפסקיה, - ר"ל לעיין בו בכל הכובד, עד שברור לו שפוסק לפי האמת, ולא לזלזל בזה כי זה רק פרוטה, פשיטא, אלא לאקדומיה, - אם בא לפניך דין של פרוטה וחזר ובא דין אחר של מנה הקודם לפניך הקדם לחתוך -רש"י - ע"כ.
ושאלתי למה אמרו את זה רק על הוראה בדיני ממונות, ולא נאמר אותו דבר על הוראת איסור והיתר, שצריכים המורים להתייחס לכל שאלה הכי קטנה שיהיה, בכל ענין, כמו שמתייחסים לשאלה חמורה, ולהקדים הקודם.
והשיב לי רבנו זצ"ל שקודם צריכים להבין טוב טוב מה שאומרת הגמ' "אילימא לעיוני ביה ומיפסקיה - פשיטא" דהיינו שאין שום ה"א בעולם שלא להתייחס לבירור דין של פרוטה פחות מבירור דין של מאה מנה, ואין צריכים אפילו לומר דבר כזה, כי בכלל אין צד כזה! ולא רק באיסור והיתר צריכים לעיין טוב טוב לפני שמחליטים איך ההלכה, בכל שאלה שהיא, ולהתייחס ברצינות ובחומרא רבה לכל נקודה קטנה שיש בכל הלכה, ולא משנה אם זה ענין יותר חמור או פחות חמור, אלא גם בממון, שנוטים לחשוב "נו אפאר 'פיאסטער' נישט גיפערלך", (נו כמה פרוטות לא נורא), חס ושלום!!, אפילו חשש שאלה של 'איין פיאסטר' (פרוטה אחד), צריך לדון בזה בכל הכובד ובכל החומרא, ואין בזה שום הוה אמינא שיהיה אחרת, ולא אמרו את זה בכלל, כי זה ממש פשיטא, ואין מקום אפילו לחשוב אחרת, ורק אחרי שמבינים ומפנימים את הדברים האלה טוב טוב, אז יש לדון מה כן חידשה הגמ' בדיני ממונות, ולמה זה נאמר בגמ' רק בממונות ולא באיסור", וחזרעוד פעם ואמר "אבל לפני זה צריכים להבין את תחילת הגמ' שזה בא לפני כן, לא סתם אומרת הגמ' פשיטא, צריכים להבין את זה, שאין שום מקום וצד הוה אמינא בעולם כלל וכלל שיש אפילו מקום לחשוב שאפשר להקל בפסק הלכה של פרוטה אחת, ולא סתם לקרוא את המילים בגמ' "אילימא לעיוני ביה ומיפסקיה פשיטא" ולהמשיך הלאה, אלא להכניס את זה לראש ולנשמה שזה יהיה ממש חלק ממנו שלא שייך בכלל לדון בזה, זה כל כך פשיטא.
ועכשיו, אמר רבנו שיש להבין מה אכן בא הגמ' לומר, וגם זה לימוד חשוב מאוד, והוא שהיה מקום לומר שאם באו ב' אנשים לדון על דיני ממונות, ואחד בא לדון על דין של פרוטה, והשני שבא אחריו בא לדון על דין של מאה מנה, היה הדיין יכול לחשוב, איה"נ אני אתייחס לשני השאלות באותו עיון ואותו חומרא כשכל אחד יבא לפני, אבל אולי יבא להקדים את הדין תורה של מאה מנה כי זה "א גרויסע מעיישה"(סיפור גדול), והדיין אוהב לדון בכאלו דיני תורה, הרבה כסף, והרבה טענות לכל צד, וכו' וכו', ואח"כ כשיסיים את זה, ידון בכובד ראש מלא גם לדין תורה של הפרוטה אחת.
אומר הגמ' שיש פסוק בתורה של כקטן כגדול תשמעון, היהודי הזה מחכה לדין תורה לפניו, איזה דבר זה שאתה מחבב יותר דיני תורה גדולים, "גרויסע מעיישה'ס", זה אומר שבעיניך הדאגה של פלוני לפרוטה שלו הוא בעיניך פחות חשוב, מהגרויסע מעעיישה של המאה מנה של השני, וזה אומר התורה שאסור שזה יהיה, אלא "שתהא חביב עליך דין של פרוטה כדין של מאה מנה", גם אם כבר הבנת שצריכים לדון באותו חומרא וזהירות על פרוטה כמו על מאה, שזה בודאי הדבר הראשון שצריכים לדעת, וזה צריך להיות אצלך פשיטא ללא שום צד לחשוב אחרת, ובכל זאת אם עדיין לא חביב עליך הדין תורה של פרוטה לש השני כמו הדין תורה של מאה מנה של השני, אז עדיין אתה לא מבין מה זה פרוטה אחת של יהודי אחר. [ודבר זה לא כל כך מצוי אצל דיני איסור והיתר, שיותר דנים על הההלכה עצמו ולא כל כך על גדלות הסיפור, והרי על חומרת הנושא עצמו הרי לא מדברים כאן כלל, דזה כבר נכלל בפשיטא שצריך לדייק על כל דבר קטן בין באיסורים ובין בממונות].
איי! כמה נאה דורש ונאה מקיים היה רבנו זצוק"ל בין בענין הזהירות בכל נקודה הכי קטנה שיש בכל הלכה והלכה, ולא היה אצלו הלכה יותר חשובה והלכה פחות חשובה, על כל קוץ וקוץ היה לו פשיטא שצריכים לדקדק עד הסוף, אבל מה נורא עוד היתה בדמו ובנפשו "בנשמה" - ה"פשיטא" של "לעיוני ביה ומיפסקיה" בענייני ממונות, כמה היה זהיר כמאש ממש לדון בכובד ראש ובפחד וחיל ורעדה גדולה בכל צד שאלה של חשש ספק ספיקא של דיני ממונות, ובכל שאלה אף של פרוטה היה לו פשיטא ליה בלי שום הוה אמינא ושום צד בעולם שלא להיזהר בו כמו בשאלה של מאה מנה ויותר.
ואנן מה נענה בתריה.
---------------------------------------------------
וזכרוני עכשיו אימרה של מו"ר זצ"ל שאמר (כמדומני בשיעור חומש) - "אין גיהנום איז נישטא קיין "קליין געלט" - בגיהנום אין כזה דבר "כסף קטן"
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 11, 2021 10:43 pm
על ידי איש_ספר
קבלתי. הספד מהגר"מ שטרנבוך שליט"א
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ו' פברואר 12, 2021 12:06 am
על ידי ליטוואק פון בודאפעסט
בענין זה של דין פרוטה כדין מאה, לכאורה הסברא בזה הוא שהעיקר אינו הממון אלא ההלכה, ובזה אין שום נפקותא בכמות הדבר אלא בחומר ההלכה.
ועי' משך חכמה ריש פרשת שופטים
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 4:37 am
על ידי עובדיה חן
שמעתי שפע"א הוא זעק וכאב לו מאוד על אלה שלא מפרגנים לבחורים בשידוכים ,והוא אמר אני רוצה כאן חברונער ישיבה, על כל מי ששואלים יש לשבח אותו !
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 8:16 am
על ידי לייטנר
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:בענין זה של דין פרוטה כדין מאה, לכאורה הסברא בזה הוא שהעיקר אינו הממון אלא ההלכה, ובזה אין שום נפקותא בכמות הדבר אלא בחומר ההלכה.
ועי' משך חכמה ריש פרשת שופטים
עדיף לעיין במש"כ זקניו - פה קדוש והעמ"ד ריש פרשת יתרו.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 9:34 am
על ידי דורשי יחודך
עובדיה חן כתב:שמעתי שפע"א הוא זעק וכאב לו מאוד על אלה שלא מפרגנים לבחורים בשידוכים ,והוא אמר אני רוצה כאן חברונער ישיבה, על כל מי ששואלים יש לשבח אותו !
אכן יפה מאד לפרגן לכל יהודי, אבל מה עם הצד השני? כלום עליהם לא נאמר "ואהבת לרעך כמוך"?
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 9:53 am
על ידי כדכד
פשוט שאין כוונתו למסור עובדות לא נכונות או לשבח בחורים בשבחים שאין בהם דבר מן האמת.
כוונתו לשבח את מה שיש אלא יותר בהתלהבות ולשים לב יותר בעין טובה לדברים הקיימים ולשבח את בחור על כך ולא למסור מידע בצורה יבשה וקרירה.
אגב, דומני שכתבתי בעבר ששמעתי מא' מגדולי הדור ששאלתיו אם לומר חסרונות על מועמדים שרציתי להציע לשידוך וענה לי שאת החסרונות מגלים לבד ואין צורך לאמרם.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 10:52 am
על ידי צופה_ומביט
כדכד כתב:פשוט שאין כוונתו למסור עובדות לא נכונות או לשבח בחורים בשבחים שאין בהם דבר מן האמת.
כוונתו לשבח את מה שיש אלא יותר בהתלהבות ולשים לב יותר בעין טובה לדברים הקיימים ולשבח את בחור על כך ולא למסור מידע בצורה יבשה וקרירה.
אגב, דומני שכתבתי בעבר ששמעתי מא' מגדולי הדור ששאלתיו אם לומר חסרונות על מועמדים שרציתי להציע לשידוך וענה לי שאת החסרונות מגלים לבד ואין צורך לאמרם.
ברור שמגלים אותם לבד, השאלה מתי. אם בבירורים לא מגלים אותם [כי אף אחד לא רוצה לומר אותם] אז מגלים אותם אחרי האירוסין / אחרי החתונה, וזו צרה צרורה.
ואולי כוונתו שמנימת הדברים ומהיכן שאין כזו התלהבות ואת מה שפחות מדגישים מבינים במה הנ"ל אינו כ"כ מוצלח וכו'. לכן אין צורך לומר להדיא.
והסיבה לא לומר להדיא, גם משום בין אדם לחברו, וגם כדי להשאיר מקום ל"מה' אשה לאיש", והמון מעשים ידועים בזה, איך נעשו שידוכים שבהיגיון לא מובן איך נעשו ואילו היו פורטים כשמלה לא היו נעשים, וב"ה נעשו והכל הולך לדודי למישרים.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 11:10 am
על ידי כדכד
נראה לי שלא הובנתי
את מה שתמהו על הרב שביקש לפרגן בשידוכים מה עם הצד השני הסברתי שכוונתו היתה לשבח בהתלהבות או לשים לב ליותר צדדים חיוביים ולא לומר דברים שאינם נכונים.
בדרך אגב הוספתי הדרכה של רב אחר ששאלתי לגבי אם לומר חסרונות כשמציעים שידוך וע"ז השיב שמגלים לבד . השאלה לא נשאלה לגבי אם לומר חסרונות כשמבררים אצלך שבזה ודאי הענין משתנה ותלוי בפרטים רבים
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 5:32 pm
על ידי משוש דורים
עובדיה חן כתב:שמעתי שפע"א הוא זעק וכאב לו מאוד על אלה שלא מפרגנים לבחורים בשידוכים ,והוא אמר אני רוצה כאן חברונער ישיבה, על כל מי ששואלים יש לשבח אותו !
שמעתי באותה העת מא' התלמידים, שאמר לתלמידים בסערת רוחו, הגיע אלי אברך לברר על בחור פלוני שהוא בחור טוב, ואמר לי שאמרו עליו שראוהו מטייל בחוץ בשעת הסדר, ואני רוצה לומר לכם שהרב פלוני ופלוני גם היה בנערותו מטייל בחוץ באמצע הסדר והיום הוא מגדולי הדור.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: א' פברואר 14, 2021 7:31 pm
על ידי נוטר הכרמים
בקשה דחופה בשביל זיכוי הרבים:
מי שיכול לכתוב כאן או באישי את מס' הטלפון או כל אפשרות אחרת להשיג את המו"ל של שלשת הכרכים עה"ת אגדה ועובדות.
תודה מראש.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' פברואר 23, 2021 7:41 pm
על ידי נוטר הכרמים
לקראת יום השלושים:
עוד מהמקום הנ"ל, דברים יקרים, לענ"ד.
עמוד האמת,
רבינו היה חוזר תמיד על מה שנאמר בקבלת התורה בשעה שאמרו ישראל נעשה ונשמע שהיה זה ענו יחדיו בקול אחד, ורבינו עמד בזה מה המעלה של יחדיו שמצאה התורה לנכון להדגיש זאת, אלר ביאר רבינו דהמעלה הוא שכל ישראל הגיעו לאותה הכרה והבנה של עניית נעשה ונשמע, אבל אם לא היה זה יחדיו אלא ראובן ענה ראשון הרי ששמעון היה אומר זאת לא בגלל שהגיע לדרגה זו אלא שהיה זה חיקוי נאך מאכן, נאך מאכן לאו כלום הוא, ואכן זו היתה גישת רבינו בכל הנושאים,
רבינו סלד מכל דבר שאינו אמת, אעלה בזה לדוגמא פרט מאד מעניין אצל תלמידי בית בריסק מצינו בכל אחת מהישיבות תלמידים ששינו את כל אורח חייהם החיצוני והתאימוהו לבית בריסק באופן חיצוני כאשר כל רואיהם יעידו עליהם כי הם בריסקערס, ואילו אצל רבינו שזכה להעמיד תלמידים למעלה מ-60 שנה לא מצינו תלמידים מעין אלו, מצינו תלמידים שיהפכו ביתם מאמעריקאנער שטוב להיימיש וכד' אבל לא מצינו שיתאימו אורח חייהם החיצוני שכל רואיהם יעידו עליהם כי בריסקערס הם, (והאמת שאלה זו כבר שאלוני הרבה במשך השנים), אך האמת הוא כי תלמידי רבינו ידעו כי בשעה שהם ישנו אורח חייהם לבריסקערס באופן חיצוני רבינו הכ"מ יסתכל עליהם באופן מבוזה, וכי חיצוניות אני צריך, מאחר שרבינו הכ"מ רצה את האמת, ומי שסתם מחקה רבינו הביט עליו בבוז, אדרבה שילמדו התלמידים יראת שמים ויקבלו פרומקייט אבל סתם נאך מאכן רבינו לא היה יכול לסבול זאת,
דרך אגב זו גם הסיבה שיש הרבה תלמידים אשר היו באמת קרובים אליו בכל גווני הקשת מהציבור החרדי, כי רבינו חינך את התלמידים לתורה ויראת שמים אך לא תבע מעולם לשנות אורח חיים, רק רצה שיגיעו מעצמם להכרה זו, ומי שלא הגיע בעצמו להכרה זו לא כפה עליו דעתו, כי סתם לחקות אחד את השני בזה לא ראה שום ענין, כמו"כ ראינו במשך השנים כאשר לבחורים בודדים היה מתבטא רבינו כי להם היה מתאים לגדל זקן, ואכן אלו היו מתחילים מיד לגדל זקן, מאידך לרוב הבחורים מעולם לא העיר על כך, ויתר על כן פעם היה בחור ששאל אותו האם יתחיל לגדל זקן, ורבינו ענה לו בחריפות מה אתה חושב שבזה תשחד את הקב"ה, לאחמ"כ שאלתי לרבינו למה לא ענה לו שאכן יש ענין בכך, ענה לי עכשיו הוא יגדל זקן בעוד חצי שנה כשיחזור ללייקווד ויחכה לשידוך הוא יוריד אותו, זו היתה המהות שלו כל הזמן, רק כשראה שאחד הגיע באמת להכרה זו היה מעיר, וכן בכל דבר,
סיפר לי פעם אחד התלמידים המבוגרים שבהיותו בחור שאל את רבינו האם ללכת להצביע, ורבינו דחה אותו והוא חזר שוב ושוב, ואז שאלו רבינו האם הנך באמת רוצה לדעת מה לעשות, וההוא ענה שודאי הוא מעוניין לדעת את אשר יעשה, ואז יצא רבינו איתו לסיור עד לרחביה ודיבר איתו כ-3 שעות, ההוא אמר לי שרבינו לא דיבר כלל איתו על הבחירות, אך מאז אינו הולך יותר להצביע, כי רבינו כאשר ראה כי הוא מתכוון באמת הביאו להכרה זו, אך ללא שיכפה עליו דעתו, (פעם אמר לי רבינו כי יש יחידים שהוא דיבר איתם את השקפתו בענין הבחירות, שאלתי אותו מתי אזכה אני שיאמר לי דעתו בזה, ענה לי שאני אקבל את השקפתי בבית הוריי ולא אזוז מזה)
זכורני כי פעם התקיים עצרת בזכרון משה (איני זוכר אם היה זה בנושא הגיוס או בנושא לימודי ליבה) ורבינו הלך לשם ולא ראה שם כמעט תלמידים מהישיבה, למחר שאל כמה מהתלמידים האם השתתפת וחלק ענו שלא כי היה זה באמצע סדר שלישי, ולא היתה הוראה מרבינו ללכת, ואז צעק רבינו בכאב איפה היראת שמים, לאחמ"כ שאלתי את רבינו כי אם היתה בדעתו שיש להשתתף היה מהראוי לפרסם בישיבה קודם העצרת כי רבינו הולך להשתתף בעצרת הנ"ל ואז היו רבים מהתלמידים משתתפים, ואמר לי רבינו חכמה גדולה כאשר הוא אומר והולכים בשביל כך, הלא צריך להבין לבד, וזו היתה כל פעם המציאות אצלו שלא כפה על אחרים את דעתו אלא רצה שיגיעו לבד להכרה מה היא הדרך הנכונה להתנהג, הוא הכין לנו את הדרך אך רצה שנתנהג כך מעצמינו לאחר שנבין ולא רק כי הוא אמר לנו לעשות כך וכך,
לפני כמה שנים בעת עלות הנושא של חוק הגיוס העלה אחד העסקנים מהעדה החרדית הצעה בפני רבינו שיכנס אסיפה לתלמידים המשמשים כרמי"ם פה ארה"ק וישא בפניהם את חומרת הדברים, ולאחמ"כ יחתימו את כל התלמידים על קול קורא, רבינו הסכים אך ביקש שיביאו לו רשימת התלמידים והוא יאשר את מי להביא ומי לא, הביאו לו רשימה של קרוב ל-50 תלמידים, רבינו עבר על הרשימה ומחק את כולם והשאיר 3 שמות, וכל התוכנית התבטלה עקב כך, והוזמנו רק 3 אלו, ורבינו דיבר בפניהם אך כבר לא היה טעם להחתימם על קול קורא, אז אמר רבינו שיעלו את הדברים שדיבר בפניהם על הכתב ויפרסמו ברבים, בהמשך שאלתי את רבינו למה מחק את כולם, הרי אם רבינו היה קורא להם באופן אישי הרי שהיו מוכרחים לחתום על קול קורא והיה זה עושה רעש גדול, ענה לי רבינו הרי תלמידים אלו אין אוחזים כך בדעתם באמת, ורק מפני כבודי יחתמו, הרי שחתימתם אינו אמת ולהציל לא ניתן להציל רק ע"י שהולכים עם האמת בשלמות, (ואז סיפר לי רבינו שוב באריכות את הסיפור עם הבחירות בבריסק),
כמו"כ כשרצו לפרסם דברי רבינו שנאמר בחומש שיעור בענינים העומדים על הפרק או כשרבינו נתן ראיון או שיחה לבטאון כל שהוא (לא כל ראיון או שיחה שפורסמו היה באישורו), היה רבינו מבקש שיביאו לפניו שיגיה, והייתי אחראי הרבה פעמים להביא בפני רבינו את שהדפיסו, ורבינו היה עובר על כל מילה ומגיה ומדייק, (יש תחת ידי הרבה מאלו עם הגהותיו, ומבהיל לראות את ההגהות איך שרבינו הקפיד אפילו על דקויות שיהיו בדיוק כפי שהוא לדעתו), ואפילו מילה אחת או אות אחת היה מגיה כי אין זה לפי דעתו, פעם כאשר הערתי לו כי הלא כך אמר, ענה לי כי כשכותבים יש סגנון אחר מאמירה, ולא מתאים לכתוב כך,
פעם באחד הנושאים שעמדו על הפרק ודיבר בכך בשיעור, לאחמ"כ פירסמו את הדברים, כאשר רבינו ראה זאת הוא דיבר לאחר השיעור בכאב על שפירסמו זאת ואמר שכתבו דברים שלא אמר, והוא הסתכל עלי בעת דיבורו, הבנתי שהוא חושד שהנני מעורב בפרסום הדברים, נכנסתי אליו לאחר מכן, והתנצלתי בפניו והבהרתי לו שאכן ידוע לי מי הם אלו שפירסמו הדברים, אך לא הייתי שותף בזה, רבינו ראה שנפגעתי ממה שחשד בי עמד ופייס אותי וישב איתי למעלה משעה ודיבר על כמה נושאים הקשורים לנושא הנ"ל בהשקפה, ואז שאלתי אותו על מה שאמר שפירסמו דברים שלא אמר כמדומני שאכן אמר דברים אלו ענה לי כי ודאי דברים אלו בעצם הם אמת, אלא לא אמרם לפרסום ברחוב, וכשמפרסמים ברחוב יש לדייק בכל מילה איך לכתבו ובאיזה סגנון),
מידת האמת הזו היתה בכל פרט ופרט, מעולם לא נמנע להעיר את אשר ראה לנכון להעיר ואף בחריפות, רבינו היה תובע מהתלמידים בתוקף להיות בסדר בזמן, ולא נמנע להעיר על כך אפילו לתלמידים שישבו כבר 30 שנה בישיבה, אם ראה לנכון להעיר לא היה נמנע כלל,
גם בשנה האחרונה לאחר ששוחרר מביה"ח בסוף חודש כסלו תש"פ, ואז הביאו לביתו מטפלים, היה אחד המטפלים אח בכיר בטיפול נמרץ בהדסה שהיה מהמטפלים הנ"ל לא היה דתי אך מאד מסור, רבינו לא נמנע מלהעיר לו 'פלוני אתה צדיק אבל אתה עם הארץ !! לא חבל עליך ??', כך היה כל הזמן מעורר לו בכאב על שהוא עם הארץ, (בסוף ההוא חזר בתשובה ונהיה שותו"מ עזב את העבודה בבית החולים בגלל שלא רצה לעבוד יחד עם נשים, וקובע עיתים לתורה),
גם בלימוד התורה היה מידת האמת נר לרגליו, רבינו למד מסכתות על הסדר, ולא נמנע מלומר כל הערה בסוגיא, מאידך היה יכול להיות לפעמים שיעור שלם רק גפ"ת ומקסימום הערה פה ושם ללא שום חידושים, כי אם זה מה שיש אז זה מה שיש, ואם אחד אמר איזה חידוש שלדעתו היה שלא לאמיתה של תורה הרי שרבינו היה או מתעלם או שהיה מגיב בחריפות, כל פעם לפני ששאלנו משהו או העלינו איזה תירוץ בפניו בסוגיא היינו בוחנים את עצמינו שוב ושוב האם הוא אכן לאמיתה של תורה, היה מעדיף להשאר בקושיא מלתרץ דבר שלא היה נראה לו לגמרי לאמיתה של תורה, לא פעם היה אומר בשיעור כי מה שאמרתי בשיעור הקודם היה טעות, כי אין זה עולה יפה עם דברי התוס' ולא נמנע מלחזור בו ברבים,
זכורני כי פעם הייתי אצלו כשאחד הביא לו ספר שהוציא לאור, לאחר שהנ"ל יצא רבינו ישב ועיין קצת בספר, ואז לאחר שעיין בספר סגר את הספר, ואמר לי רבינו כתוב כאן דברים יפים אך ניכר מתוך הספר כי הנ"ל בעת לימודו חיפש איך לומר שטיקלאך תורה כדי לחבר ספר, ולא שישב ולמד כדי להבין, ואמר לי לא זו היא הדרך ללימוד התורה, הדרך הוא ללמוד כדי להבין מה שלומדים, ורק כך זוכים לחידושים לאמיתה של תורה, ולא רצה שוב לעיין בספר הנ"ל,
בכלל רבינו ניחן בכישרון ובחוש לקלוט מיד האם השואל מתכוון באמת כדי לדעת ולהבין או סתם למצוא חן, וכשהיה קולט שאין כוונתו באמת לדעת היה רבינו מתחמק ולא עונה,
לא פעם כשבשעת השיעור היה לו קושיא על אחד מהאחרונים, והיה נשאר בצריך עיון, היה אומר לאחמ"כ ודאי כי יכולים אנו להקשות על רבותינו בלימוד, אך הקושיא צריך לכאוב על מה שאין אנו מבינים את תורתם כי הלא אין ספק כי כל זה היה גם למראה עיני רבותינו הראשונים והאחרונים, אלא שלנו בחוסר הבנתינו לא יודעים את ההסבר איך ליישב דבריהם, ע"כ צריך הדבר לכאוב, אבל לא כאלו שכשהצליחו להביא קושיא חזקה על רעק"א ר' חיים, שמחים, הלא הדבר צריך לכאוב, היה מביא את הסיפור שפעם הקשה אחד למרן הגרי"ז על דברי ר' חיים מאיזה גמרא וענה לו מרן הגרי"ז כי אינו יודע תירוץ לכך אך הוא זוכר כשר' חיים כתב זאת היה פתוח לפניו גמרא זו, ואם כן ודאי היה לו תירוץ לכך רק אנו לצערינו אין יודעים זאת,
ועוד משהו מדהים
להעמיד דברים על דיוקן
הראה לי היום אחד כי בעלון קנין תורה הודפס סיפור על רבינו כי לפני חתונתו נסע לצפת לחודשיים ולמד שם את כל השולחן ערוך כי אי אפשר לבנות בית ללא לדעת את המעשה אשר יעשו,
ע''כ ברצוני להעלות בזה את המעשה כפי ששמעתי מרבינו, היה זה בליל שבת בשנים שעוד היה מתפלל בישיבה בדרך לביתו ניגש אליו יהודי וסיפר לו כי היה בצפת ושכר דירה מאחד התושבים והנ''ל סיפר לו שרבינו התאחסן בביתו ולמד את כל השולחן ערוך,
סיפר רבינו שהיה זה למחרת שבא בקשרי שידוכין עם להבחל''ח הרבנית תחי', ואביו מרן הרב זי''ע נסע לחו''ל, אז הוא קם ונסע לצפת למשך של כשבועיים שהה שם כל השבוע ולשבת חזר לירושלם, ולמד שם ד' חלקי שולחן ערוך מחבר עם הרמ''א ללא הנושאי כלים, (כשהגענו לבית רבינו קרא אותנו רבינו לביתו והראה לנו כי בביתו יש ד' חלקי שולחן ערוך בלי הנושאי כלים בכרך אחד, ואת זה לקח איתו לצפת),
רבינו סיפר כי סיכם עם בעל האכסניא שהוא יקנה עבורו האוכל כדי שלא יצטרך לבטל מלימודו, כאשר רצה לחזור לירושלים לקראת שבת הציע לו בעל האכסניא שישאר גם לשבת, אך רבינו ענה כי בשבת עליו לאכול בשר ועוף שאת זה כמובן אינו יכול לאכול במקום זר, בעל האכסניא הציע לו שיילך איתו לשוחט וימלח בעצמו והוא יכין לו כלים חדשים אך רבינו לא רצה, כי מאחר שאינו מכיר את השוחט שם ואם לא יהיה לרוחו הרי יכול השוחט להפגע,
אחד התלמידים שאל לרבינו האם זו היא הדרך ללמוד שולחן ערוך ללא נושאי כלים, ענה רבינו בתמיה וכי נראה לך כי בקלות ניתן ללמוד את השולחן ערוך ולדעת על בוריו, אלא מאחר שבא בקשרי שידוכין עלה בדעתו כי עוד מעט עליו לבנות ביתו ואיך ניתן לבנות בית בישראל ללא לדעת את ההלכה, אז למד שו''ע ללא נושאי כלים לדעת לכה''פ מה הוא שאלה,
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ד' פברואר 24, 2021 1:08 am
על ידי גם זו לטובה
[quote="נוטר הכרמים"][/quote]
תודה רבה
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ד' פברואר 24, 2021 5:19 am
על ידי בסתר המדריגה
הגאון רבי אלי' חיים סווערדלאוו שליט"א ביום ראשון העבר בהספד:
אמר לי הגרמ"ד: לך אומר כי אתה תבין אותי, הנה מתרעמים עלי שאין אני מחזיק כל כך מהגדולים היום ... מה אעשה הלא ראיתי את האבא ואת רבי ברוך בער ורבי חיים עוזר .. אני אנוס בדבר איך קען עס נישט פארליידן.
הציעו לו משה לכהן בראש בית דין העדה החרדית ובחדר בריסק היו טענות עליו כי הרב לא קיבל עליו משרה זו ואמר הגרמ"ד ומי אומר לכם מה היה הרב עושה אילו היה בן שמונים הרי אין מסורה רק עד גיל שבעים ושלש ...
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 25, 2021 3:02 am
על ידי אליסף
בסתר המדריגה כתב:הגאון רבי אלי' חיים סווערדלאוו שליט"א ביום ראשון העבר בהספד:
אמר לי הגרמ"ד: לך אומר כי אתה תבין אותי, הנה מתרעמים עלי שאין אני מחזיק כל כך מהגדולים היום ... מה אעשה הלא ראיתי את האבא ואת רבי ברוך בער ורבי חיים עוזר .. אני אנוס בדבר איך קען עס נישט פארליידן.
הציעו לו משה לכהן בראש בית דין העדה החרדית ובחדר בריסק היו טענות עליו כי הרב לא קיבל עליו משרה זו ואמר הגרמ"ד ומי אומר לכם מה היה הרב עושה אילו היה בן שמונים הרי אין מסורה רק עד גיל שבעים ושלש ...
גאב"ד לא ראב"ד
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 25, 2021 8:41 am
על ידי נוטר הכרמים
הספד מאת הגאון הישיש רבי אליקים שלזינגר שליט"א מלונדון
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 25, 2021 2:32 pm
על ידי יהושפט
נוטר הכרמים כתב:הספד מאת הגאון הישיש רבי אליקים שלזינגר שליט"א מלונדון
מתוך ההספד
![הספד 1.png](./download/file.php?id=102257&sid=97382db72847ee6c819dc83d8894588a)
- הספד 1.png (119.67 KiB) נצפה 8548 פעמים
ר"א גריידיצער נפטר בתרלה כשהגרח"ס היה בן 21
![הספד 2.png](./download/file.php?id=102258&sid=97382db72847ee6c819dc83d8894588a)
- הספד 2.png (298.42 KiB) נצפה 8548 פעמים
הנתיבות נפטר בתקצב, כשר"ש מוהוליבר היה אז בן 8!, ובכלל פעילותו למען א"י החלה בתרל"ד.
אולי יש כאן בלבול וכוונתו למכתב שהנתיבות כביכול כתב לר"א מגריידיץ נגד הרעיון של חידוש הקרבנות, אלא שכידוע מכתב זה הומצא על ידי חיים בלוך הידוע, ולא יתכן שהרב שלזינגר ראה אותו
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 25, 2021 3:16 pm
על ידי לייטנר
אתה באמת מנסה ללמוד משהו היסטורי מהכותב הנ"ל?!
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ה' פברואר 25, 2021 11:41 pm
על ידי לעשות רצונך
כפי שכתבו אחרים א''צ להרחיב על דיוקים של הנ''ל, אבל העיקר שהמסר יועבר. תורה ניתנה למישהו מסויים ורק הם מורשים להעבירה בטהרתה.
עוד כמה פנינים:
![3333.JPG](./download/file.php?id=102271&sid=97382db72847ee6c819dc83d8894588a)
- 3333.JPG (142.49 KiB) נצפה 8443 פעמים
המאירי נפטר בשנת ה' ע"ה והאמרי אמת נולד בשנת ה' תרכ"ו.
540 שנה הכתב יד היה אצל אחרים וזה כן בסדר?
וחוץ מזה, שכל הסיפור לא מתחיל ולא נגמר, האמרי אמת השיג את הכתב יד על כל הש''ס כולו, והדפיס את מסכתות ברכות עירובין סוכה ופסחים, האמרי אמת לא הדפיס לא את נדרים ולא את שבת, כמו כן כפי המופיע שם, האמרי אמת
העתיק את הכתבי ידות מהספריה באיטליה, ודווקא מי שסמך ועודד את זה [הכל כפי הספר שאני מצטט] היה החפץ חיים [שכנראה לא היה מספיק מוסמך מבית בריסק להעביר את המסורה].
הנה ציטוטים מתוך ספר ראש גולת אריאל חלק א על האמרי אמת עמ' שסד, שסה, וראה שם שסו על הכת''י של עירובין.
![1111.jpg](./download/file.php?id=102272&sid=97382db72847ee6c819dc83d8894588a)
- 1111.jpg (377.04 KiB) נצפה 8443 פעמים
![2222.jpg](./download/file.php?id=102273&sid=97382db72847ee6c819dc83d8894588a)
- 2222.jpg (436.44 KiB) נצפה 8443 פעמים
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ב' מרץ 01, 2021 7:27 pm
על ידי גפן אדרת
מהי המטרה בכל הזלזול המחפיר בגדול בתורה כבן מאה שנה אשר לא דייק בכמה וכמה פרטים אם מפאת גילו או מכל סיבה אחרת.
יש לו לכותב הדברים לחוש לפחות במעט לזלזול בכבוד תלמידי חכמים..
מהעיון בהודעותיו של יהושפט באשכול זה הרי שמטרתו די ברורה...
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 10:36 am
על ידי דרומי
זו בדיוק הבעיה. אותה 'סיבה אחרת' שכנראה גורמת לשנות פרטים חשובים...
וכבר האריכו בזה בכמה אשכולות.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 12:13 pm
על ידי מראה כהנים
רבי משולם דוד סולוביציק - בקהילה, תשפ''א
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 12:35 pm
על ידי הקישון33
יהושפט כתב:נוטר הכרמים כתב:הספד מאת הגאון הישיש רבי אליקים שלזינגר שליט"א מלונדון
מתוך ההספד
ר"א גריידיצער נפטר בתרלה כשהגרח"ס היה בן 21
הגר"ח היה ר"מ בוולוזין בגיל מאד צעיר הגיוני מאד שבחורים ישאלו אותו על כך.
תמיד לפלא אצלי שהרי בבריסק היו מאבי אבות המחדשים גם בדרך הלימוד וגם בהלכה בשונה מה שהיה מוכר בכלל ישראל עד אז וצע"ג.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 1:12 pm
על ידי יהושפט
הקישון33 כתב:הגר"ח היה ר"מ בוולוזין בגיל מאד צעיר הגיוני מאד שבחורים ישאלו אותו על כך.
הגר"ח עוד לא היה ר"מ בוולוז'ין כשר"א גרידצר נפטר, רק בתרמ"א הוא התמנה.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 1:43 pm
על ידי הפצת המעיינות
כמה המרחק בין גריידיץ לוולוזין?
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 2:13 pm
על ידי לבי במערב
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 2:32 pm
על ידי הפצת המעיינות
וידעו מה שקורה בגריידיץ והתלוננו להגר"ח...
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 2:43 pm
על ידי לבי במערב
דוקא 'קושי' זה אינו גדול כ"כ, שכן בפשטות היו שיירות מצויות בין הכא להתם.
[אכן מטעמים אחרים אין לקבל המעשה, וכמשנ"ת].
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 9:33 pm
על ידי הבאר ההיא
יהושפט כתב:הקישון33 כתב:הגר"ח היה ר"מ בוולוזין בגיל מאד צעיר הגיוני מאד שבחורים ישאלו אותו על כך.
הגר"ח עוד לא היה ר"מ בוולוז'ין כשר"א גרידצר נפטר, רק בתרמ"א הוא התמנה.
לא הבנתי את כל הפלפול, בפשטות אפשר לומר שכל המעשה היה הרבה אחרי פטירת הגריידיצר כשאי מי תמה בפני הגר"ח על התעסקותו במופתים.
מצוי לאלפים ולרבבות שאנשים שאינם בקיאים דיים בהסטוריה או שעכ"פ אינם בקיאים בפרטים כגון תאריכים ומקומות טועים בכגון דא, וזה הדבר היחיד שמוכח מסיפור זה שהמספר אינו דייקן בפרטים ואינו בקיא בהסטוריה ותל"מ.
אני יודע שיש טענות נוספות על נאמנותו אבל את הסיפור הזה אני לא רואה שום סיבה לדחות.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 9:40 pm
על ידי יהושפט
יתכן כדבריך.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 10:14 pm
על ידי לבי במערב
הבאר ההיא כתב: . . הדבר היחיד שמוכח מסיפור זה שהמספר אינו דייקן בפרטים ואינו בקיא בהסטוריה ותל"מ.
וזו ידיעה נחוצה במאד, שחשוב להודיעה.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 10:41 pm
על ידי לעשות רצונך
בפרט שמהרבה סיפורים, על ידי חוסר הדיוקים מזהים מגמה ולא סיפור.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 10:49 pm
על ידי הבאר ההיא
לעשות רצונך כתב:בפרט שמהרבה סיפורים, על ידי חוסר הדיוקים מזהים מגמה ולא סיפור.
זו בדיוק הנקודה בגלל שבסיפור זה לא נראה שיש מגמה מסתבר שהיה פחות או יותר באופן זה.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 11:00 pm
על ידי לעשות רצונך
הבאר ההיא כתב:לעשות רצונך כתב:בפרט שמהרבה סיפורים, על ידי חוסר הדיוקים מזהים מגמה ולא סיפור.
זו בדיוק הנקודה בגלל שבסיפור זה לא נראה שיש מגמה מסתבר שהיה פחות או יותר באופן זה.
בודאי שיש מגמה.
משה קיבל תורה מסיני ומסרה בסוף לאנשים מסויימים שרק הם ו'תלמידיהם' וממשיכיהם, הם מוסרי התורה.
כל המטרה בסיפור היא להראות 'שבאו להתלונן לפני הגר''ח'.
מחר (יותר נכון, אתמול) כשיהיה ויכוח לגיטימי בין שני גדולי תורה, ניתן יהיה למחוק מיד דיעה של אחד מהם, מכיון והוא לא ברשימה.
אגב, מגמה זו ובהקשר זה, אינה נחלתו הבלעדית של מספר סיפור זה. לצערינו היא שייכת כמעט לכולם.
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 11:06 pm
על ידי נוטר הכרמים
המגמה שייכת לכולם, גם למתלוננים.
די לנו כיום לקרוא בעיתונים המפלגתיים על מה שמתרחש היום ,
מה כותבים ומה מעלימים,
ואיך כל מיני אירועי ענק מתקיימים באורח פלא 'לפי כל ההנחיות',
ואיך הפתיחה והסגירה של כל מיני מוסדות זה ממש תואם את הוראות שר הבריאות,
סליחה, שר התורה.
ולכן כל חוקר שיש מאחוריו אג'נדה אינו נקי מחשד,
ולמי אין אג'נדה,
סתם לבזבז את הזמן?
Re: מרן רבי דוד הלוי סולובייציק זצוק״ל
פורסם: ג' מרץ 02, 2021 11:08 pm
על ידי לעשות רצונך
נוטר הכרמים כתב:המגמה שייכת לכולם, גם למתלוננים.
די לנו כיום לקרוא בעיתונים המפלגתיים על מה שמתרחש היום ,
מה כותבים ומה מעלימים,
ואיך כל מיני אירועי ענק מתקיימים באורח פלא 'לפי כל ההנחיות',
ואיך הפתיחה והסגירה של כל מיני מוסדות זה ממש תואם את הוראות שר הבריאות,
סליחה, שר התורה.
ולכן כל חוקר שיש מאחוריו אג'נדה אינו נקי מחשד,
ולמי אין אג'נדה,
סתם לבזבז את הזמן?
אמת לאמתה.