בל חוץ משכן סלבודקאי שכל שנה שולח משלוח מנות גם בט"ו לא ראיתי מי שמקפיד בזה, השאלה מדוע?
חקר כתב:וכדאי לבדוק בדינים והנהגות ממרן החזו"א או בארחות רבינו אם יש עדויות מפורשות על מנהגו בזה.
חקר כתב:וכעת אשוב לשאלתי הראשונה, האם כלל הציבור כיום שנוהג בחומרא זו למחצה לשליש ולרביע [שח לי אחד שבליל ט"ו שבד"כ עדיין לא פג יינו כמעט אף פעם לא שמע מקרא מגילה], נוהג כן כחומרא הלכתית אמיתית, או סתם כדי להרגיש טוב עם עצמו [מה, ב'חניכי' לא יקראו מגילה...].
שחר כתב:לא הבנתי, אין כזה דבר להחמיר בזה 'חצי הלכה', או הכל או כלום, זה כמעט כמו להחמיר לשלוח רק מנה אחת ולא ב' מנות, ונכון שאין מצוות היום מעכבין זא"ז, ומה שקיים עלתה בידו, אבל זה מגוחך להנהיג בעצמו לקיים חלק ממצוות היום בשעה שסבור שיש כאן מקום להחמיר, ואם עושה למחצה וכו' מעיד ע"ע שאצלו זה לא ממניע הלכתי, ולא הייתי אומר 'להרגיש טוב עם עצמו', כי הרגשה טובה זה שעושים דבר מושלם ובחצי זה רק משאיר הרגשת חסר, אבל אולי ההגדרה שפשוט לא חושב עד הסוף ולא מחליט איפה הוא נמצא בענין זה, או שפשוט עושה בגלל מה יאמרו או אחר הזרם.
א הבנתי, אין כזה דבר להחמיר בזה 'חצי הלכה', או הכל או כלום, זה כמעט כמו להחמיר לשלוח רק מנה אחת ולא ב' מנות, ונכון שאין מצוות היום מעכבין זא"ז, ומה שקיים עלתה בידו, אבל זה מגוחך להנהיג בעצמו לקיים חלק ממצוות היום בשעה שסבור שיש כאן מקום להחמיר, ואם עושה למחצה וכו' מעיד ע"ע שאצלו זה לא ממניע הלכתי, ולא הייתי אומר 'להרגיש טוב עם עצמו', כי הרגשה טובה זה שעושים דבר מושלם ובחצי זה רק משאיר הרגשת חסר, אבל אולי ההגדרה שפשוט לא חושב עד הסוף ולא מחליט איפה הוא נמצא בענין זה, או שפשוט עושה בגלל מה יאמרו או אחר הזרם.
אוצר החכמה כתב:לא ברור לי את מה אתה מתקיף כאן, אם את הקורא מגילה רק פעם אחת, ניחא (אפשר לדון אם זה אותה רמת חיוב אבל עדיין הטענה טענה) אבל אם על אלה ששומעים מגילה ולא עושים שאר מצוות היום, זה לא ברור, אתה מתנפל על הפר"ח שסובר כך?
אברך כולל כתב:לפני כמה שנים שאלתי את הגרח"ק, אם יש לומר על הניסים בט"ו כדין כל המסופקים כמבואר במ"ב, והורה לי שאין לומר. והבנתי ממנו שאי"ז ממש ספק.
אלף אלפים כתב:בספר אגן הסהר [עובדות והנהגות מהגר"א גנחובסקי] כתב שלא חששו אף תלמידי החזו"א להורות לנשים לשמוע מגילה בט"ו, וצ"ב.
ואם כן צריכים לקרוא כמעט בכל ארץ ישראל בט"ו. הרי בספר יהושע מנויים שמות ערי ארץ ישראל המוקפות חומה הפזורות בכל רחבי הארץ. ורוב השמות קבלו עכשיו "תחיית המתים"ברזילי כתב:דעת הרש"ד שכרך החרב לחלוטין בטל דינו (וכך נראה מפשטות דברי הגמרא, ששו"ט מאי כרך שחרב ולא העלתה את האפשרות שחרב כפשוטו; וכך הבין הוא בירושלמי, שכל הנידון הוא רק על כרך שחרב מיישוב ישראל ונעשה של עכו"ם - ואז יש ספק בכוונת הירושלמי בדינו - אבל כרך שהיה וכעת אבד ובטל מן העולם כגון בני ברק המקראית, או אונו המקראית, אין מה לדון בהם בכלל). אולי יש מי שאומר שכיוון שיש היום יישובים חדשים בשם בני ברק או קרית אונו יש לראות בהם תחיית המתים של הכרך הקדום, אבל לדון מכח סמוך ונראה לכרך שאינו קיים נראה רחוק.
ברזילי כתב:דעת הרש"ד שכרך החרב לחלוטין בטל דינו (וכך נראה מפשטות דברי הגמרא, ששו"ט מאי כרך שחרב ולא העלתה את האפשרות שחרב כפשוטו; וכך הבין הוא בירושלמי, שכל הנידון הוא רק על כרך שחרב מיישוב ישראל ונעשה של עכו"ם - ואז יש ספק בכוונת הירושלמי בדינו - אבל כרך שהיה וכעת אבד ובטל מן העולם כגון בני ברק המקראית, או אונו המקראית, אין מה לדון בהם בכלל). אולי יש מי שאומר שכיוון שיש היום יישובים חדשים בשם בני ברק או קרית אונו יש לראות בהם תחיית המתים של הכרך הקדום, אבל לדון מכח סמוך ונראה לכרך שאינו קיים נראה רחוק.
הרוצה להחכים כתב:ואם כן צריכים לקרוא כמעט בכל ארץ ישראל בט"ו. הרי בספר יהושע מנויים שמות ערי ארץ ישראל המוקפות חומה הפזורות בכל רחבי הארץ. ורוב השמות קבלו עכשיו "תחיית המתים"ברזילי כתב:דעת הרש"ד שכרך החרב לחלוטין בטל דינו (וכך נראה מפשטות דברי הגמרא, ששו"ט מאי כרך שחרב ולא העלתה את האפשרות שחרב כפשוטו; וכך הבין הוא בירושלמי, שכל הנידון הוא רק על כרך שחרב מיישוב ישראל ונעשה של עכו"ם - ואז יש ספק בכוונת הירושלמי בדינו - אבל כרך שהיה וכעת אבד ובטל מן העולם כגון בני ברק המקראית, או אונו המקראית, אין מה לדון בהם בכלל). אולי יש מי שאומר שכיוון שיש היום יישובים חדשים בשם בני ברק או קרית אונו יש לראות בהם תחיית המתים של הכרך הקדום, אבל לדון מכח סמוך ונראה לכרך שאינו קיים נראה רחוק.
אפשר כתב:הרוצה להחכים כתב:ואם כן צריכים לקרוא כמעט בכל ארץ ישראל בט"ו. הרי בספר יהושע מנויים שמות ערי ארץ ישראל המוקפות חומה הפזורות בכל רחבי הארץ. ורוב השמות קבלו עכשיו "תחיית המתים"ברזילי כתב:דעת הרש"ד שכרך החרב לחלוטין בטל דינו (וכך נראה מפשטות דברי הגמרא, ששו"ט מאי כרך שחרב ולא העלתה את האפשרות שחרב כפשוטו; וכך הבין הוא בירושלמי, שכל הנידון הוא רק על כרך שחרב מיישוב ישראל ונעשה של עכו"ם - ואז יש ספק בכוונת הירושלמי בדינו - אבל כרך שהיה וכעת אבד ובטל מן העולם כגון בני ברק המקראית, או אונו המקראית, אין מה לדון בהם בכלל). אולי יש מי שאומר שכיוון שיש היום יישובים חדשים בשם בני ברק או קרית אונו יש לראות בהם תחיית המתים של הכרך הקדום, אבל לדון מכח סמוך ונראה לכרך שאינו קיים נראה רחוק.
קושיתך אינו דווקא לדברי ברזילי שאמר סברתו לבדיחותא, אלא היא קושיא עומדת ויציבה על שיטת החזו"א שסובר דיש דין סמוך אף לכרך חרב, וגם סובר דדין נראה לא בעי מיל, וא"כ כל עיר בארץ ישראל שיושבת על הר, וממילא רואה סביבה שטחים עצומים, מסתברא מילתא דא"א שאינה רואה כרך ששמם לגמרי. [ספר חזו"א אינו תח"י, אבל יש לבדוק דאולי גם לשיטתו צריך להיות איזה רישומו ניכר, ולא סתם סמוך לקרקע עולם].
לעומקו של דבר כתב:וכן כל יושבי עיה"ק מתש"ח עד לתשכ"ז שקראו בט"ו, לא כן?
אוצר החכמה כתב:מקום שיושבים בו רק גויים נחשב חרב לעניין זה?
לעניין חרב מעשרה בטלנים אם הוא במוקף זה מחלוקת ראשונים.
אפשר כתב:לעומקו של דבר כתב:וכן כל יושבי עיה"ק מתש"ח עד לתשכ"ז שקראו בט"ו, לא כן?
ירושלים באותם שנים עכ"פ היתה מיושבת ע"י עכו"ם, וא"כ זהו דין הירושלמי ממש, אם כי מהמשאת משה שהביא הביה"ל יש מקום לומר דגם בכה"ג קוראים בי"ד, ומפרש הירושלמי כהר"ן. [ובאמת שידוע לי דהברכי יוסף דן בשיטת המשאת משה ע"פ הירושלמי, ואין ידי לבדוק כעת].
ובאמת מעניין לדעת על מה סמכו ירושלים באותם השנים, כי קשה להאמין דאזלו בתר החזו"א בזה, ואילו מהביה"ל משמע שיש לקרוא בי"ד, ואולי נהגו כהגר"א כפשוטו, והעמיסו דהמשאת משה מודה, וצ"ע.
לעומקו של דבר כתב:אפשר כתב:לעומקו של דבר כתב:וכן כל יושבי עיה"ק מתש"ח עד לתשכ"ז שקראו בט"ו, לא כן?
ירושלים באותם שנים עכ"פ היתה מיושבת ע"י עכו"ם, וא"כ זהו דין הירושלמי ממש, אם כי מהמשאת משה שהביא הביה"ל יש מקום לומר דגם בכה"ג קוראים בי"ד, ומפרש הירושלמי כהר"ן. [ובאמת שידוע לי דהברכי יוסף דן בשיטת המשאת משה ע"פ הירושלמי, ואין ידי לבדוק כעת].
ובאמת מעניין לדעת על מה סמכו ירושלים באותם השנים, כי קשה להאמין דאזלו בתר החזו"א בזה, ואילו מהביה"ל משמע שיש לקרוא בי"ד, ואולי נהגו כהגר"א כפשוטו, והעמיסו דהמשאת משה מודה, וצ"ע.
פעם יצא מסמך שנקרא "ויקיליקס בריסק" מכתבי ר' אליקים שלזינגר ששמע מהגרי"ז:
לעומקו של דבר כתב:לסקירה הסיטורית הלכתית לדיונים והמנהגים סביב קריאת המגילה מתש"ח ואילך, יש מאמר יפה של ר"ב לנדוי.
אפשר כתב:לעומקו של דבר כתב:וכן כל יושבי עיה"ק מתש"ח עד לתשכ"ז שקראו בט"ו, לא כן?
ירושלים באותם שנים עכ"פ היתה מיושבת ע"י עכו"ם, וא"כ זהו דין הירושלמי ממש, אם כי מהמשאת משה שהביא הביה"ל יש מקום לומר דגם בכה"ג קוראים בי"ד, ומפרש הירושלמי כהר"ן. [ובאמת שידוע לי דהברכי יוסף דן בשיטת המשאת משה ע"פ הירושלמי, ואין ידי לבדוק כעת].
ובאמת מעניין לדעת על מה סמכו ירושלים באותם השנים, כי קשה להאמין דאזלו בתר החזו"א בזה, ואילו מהביה"ל משמע שיש לקרוא בי"ד, ואולי נהגו כהגר"א כפשוטו, והעמיסו דהמשאת משה מודה, וצ"ע.
מחולת המחנים כתב:אפשר כתב:לעומקו של דבר כתב:וכן כל יושבי עיה"ק מתש"ח עד לתשכ"ז שקראו בט"ו, לא כן?
ירושלים באותם שנים עכ"פ היתה מיושבת ע"י עכו"ם, וא"כ זהו דין הירושלמי ממש, אם כי מהמשאת משה שהביא הביה"ל יש מקום לומר דגם בכה"ג קוראים בי"ד, ומפרש הירושלמי כהר"ן. [ובאמת שידוע לי דהברכי יוסף דן בשיטת המשאת משה ע"פ הירושלמי, ואין ידי לבדוק כעת].
ובאמת מעניין לדעת על מה סמכו ירושלים באותם השנים, כי קשה להאמין דאזלו בתר החזו"א בזה, ואילו מהביה"ל משמע שיש לקרוא בי"ד, ואולי נהגו כהגר"א כפשוטו, והעמיסו דהמשאת משה מודה, וצ"ע.
דעת רבי יואל מסאטמאר באותן שנים שבירושלים צריכים לקרוא בי"ד מפני שהיתה מנותקת מהעיר העתיקה שהיתה ללא תושבים יהודיים.
בשנת תשכ"ז עשו מעשה על פיו וקראו בביהמ"ד 'אהל רחל' דסאטמאר את המגילה ביום י"ד, הראב"ד רבי פנחס עפשטיין התכעס מאד ואמר שאם יעשו כן בשנה הבאה יוציא עליהם חרם.
למעשה בחודש אייר של אותו שנה נכבשה העיר העתיקה על ידי כוחות הצבא הציוני, ובכך הוסר חשש החרם...
כמדומני שאמורה להיות תשובה של רבי יואל מסאטמאר בה הוא מבאר ומבסס את דעתו בנידון, (אינני יודע אם נדפסה בשו"ת דברי יואל).
אפשר כתב:לעומקו של דבר כתב:לסקירה הסיטורית הלכתית לדיונים והמנהגים סביב קריאת המגילה מתש"ח ואילך, יש מאמר יפה של ר"ב לנדוי.
היש לך?
עוה"פ ייש"כ גדול על דברי הגרא שלזינגר.
לעומקו של דבר כתב:אפשר כתב:לעומקו של דבר כתב:לסקירה הסיטורית הלכתית לדיונים והמנהגים סביב קריאת המגילה מתש"ח ואילך, יש מאמר יפה של ר"ב לנדוי.
היש לך?
עוה"פ ייש"כ גדול על דברי הגרא שלזינגר.
אם יקרים בעיניך דבריו, אז את ה"בירור הלכה" שכתב שם תמצא כאן http://beta.hebrewbooks.org/reader/read ... sfid=50960
עמ' 227)
(הקובץ הנ"ל "ויקליקס" נידון כאן ובמטותא אכ"מ)
המאמר של ר"ב לנדוי נמצא בקובץ זה עיי"ש עוד חומר מעניין ורב
https://www.otzar.org/wotzar/Book.aspx?52218&
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 28 אורחים