ברכת שהחיינו על קריאת המגילה ביום והכוונה על שאר מצוות היום
פורסם: א' פברואר 21, 2021 9:54 pm
דברי המג"א בשם השל"ה ותמיהה בזה
כתב המגן אברהם (סי' תרצב ס"ק א):
והנה בדברי המג"א יש להתבונן, שמתחילה הביא בשם השל"ה לכוין בברכת שהחיינו וסעודת פורים שהם ג"כ מצות, ושוב סייג את הדברים "ונ"ל" שמי שאין לו מגילה לא יברך שהחיינו על משלוח מנות וסעודה שהרי לא תקנו כלל ברכה עליהם, [ואגב שמעינן בדבריו הטעם שלא תקנו כיון שזהו דבר הנהוג בכל יום ובכל שבת ויו"ט].
ומשמע בלשונו שבשיטת השל"ה סבירא ליה שגם בשאין לו מגילה יברך על משלוח מנות וסעודה, וכן ביאר הגאון רבי שמואל אהרן יודלביץ זצ"ל בקובץ מוריה (שנה א קובץ ג - ד עמ' מז, יעו"ש בדבריו).
ולכאורה זהו חידוש גדול דשמעינן ממילא בדברי השל"ה שלא מצינו לזה מקור קדום בדברי הראשונים, ובמשנ"ב (ס"ק א) כתב: וי"א דראוי לברך זמן על היום מפני תקפו של נס שהיה בו וכיון דמזמן לזמן קאתי הרי הוא ככל מועדי ד' שמברכין עליהן זמן, ועיין בבה"ל. ובביאור הלכה האריך בדברי המור וקציעה דסבר הכי.
אכן באמת המור וקציעה מיירי שיברך שהחיינו מצד הזמן והיו"ט דפורים, ואילו במג"א לא מיירי מזה כלל, אלא שמברך על מצוות של משלוח מנות וסעודת פורים.
כתב המגן אברהם (סי' תרצב ס"ק א):
ויכוין בברכת שהחיינו ג"כ על משלוח מנות וסעודת פורים שהם ג"כ מצות [של"ה]. ונ"ל דיכוין זה בברכת שהחיינו דיום כי זמנם ביום, ונ"ל דמי שאין לו מגילה לא יברך שהחיינו על משלוח מנות וסעודה דזהו דבר הנהוג בכל יום ובכל שבת וי"ט דהא לא תקנו כלל ברכה עליהם.
והנה בדברי המג"א יש להתבונן, שמתחילה הביא בשם השל"ה לכוין בברכת שהחיינו וסעודת פורים שהם ג"כ מצות, ושוב סייג את הדברים "ונ"ל" שמי שאין לו מגילה לא יברך שהחיינו על משלוח מנות וסעודה שהרי לא תקנו כלל ברכה עליהם, [ואגב שמעינן בדבריו הטעם שלא תקנו כיון שזהו דבר הנהוג בכל יום ובכל שבת ויו"ט].
ומשמע בלשונו שבשיטת השל"ה סבירא ליה שגם בשאין לו מגילה יברך על משלוח מנות וסעודה, וכן ביאר הגאון רבי שמואל אהרן יודלביץ זצ"ל בקובץ מוריה (שנה א קובץ ג - ד עמ' מז, יעו"ש בדבריו).
ולכאורה זהו חידוש גדול דשמעינן ממילא בדברי השל"ה שלא מצינו לזה מקור קדום בדברי הראשונים, ובמשנ"ב (ס"ק א) כתב: וי"א דראוי לברך זמן על היום מפני תקפו של נס שהיה בו וכיון דמזמן לזמן קאתי הרי הוא ככל מועדי ד' שמברכין עליהן זמן, ועיין בבה"ל. ובביאור הלכה האריך בדברי המור וקציעה דסבר הכי.
אכן באמת המור וקציעה מיירי שיברך שהחיינו מצד הזמן והיו"ט דפורים, ואילו במג"א לא מיירי מזה כלל, אלא שמברך על מצוות של משלוח מנות וסעודת פורים.