תורת ארם צובא כתב:למה כל דף נפתח במקום אחר
לא כדאי שיהיה אשכול מיוחד לדף היומי?
עשוי לנחת כתב:במהרש"א ריש ע"א
"אף ת"ח מבעי ליה למימר כו'. דתורתו ודאי מגינה כמו פרשת ק"ש דלהגן שרי כדאמרי' (פ"ק) [פ"ב טו:] דשבועות מ"מ בעי נמי למימר חד פסוקא דרחמי במקום תפלת ערבית היינו פסוק בידך אפקיד רוחי וגו' וע"פ המדרש ב"ו מפקיד חפץ ביד חבירו ומחזירו בלוי ומקולקל אבל אדם מפקיד בכל ערב נשמתו ביד הקדוש ברוך הוא עיפה ומחזירה לו רגועה כו' כמ"ש הטור א"ח סי' מ"ו והיינו פדית אותי ה' אל אמת ולא כב"ו ששולח יד בפקדון שבידו ומקלקלו ודו"ק".
דברי המהרש"א נסובים על דברי הגמ' "אמר ריב"ל אע"פ שקרא אדם קר"ש בביהכנ"ס מצוה לקרותו על מטתו אמר רבי יוסי מאי קרא רגזו ואל תחטאו אמרו בלבבכם על משכבכם ודמו סלה אמר רב נחמן אם תלמיד חכם הוא אין צריך אמר אביי אף תלמיד חכם מיבעי ליה למימר חד פסוקא דרחמי כגון בידך אפקיד רוחי פדיתה אותי ה' אל אמת" ע"כ.
מבואר לכאו' שהנושא הוא לגבי קריאת שמע שעל המיטה, ולפי"ז לא הבנתי מה שכתב המהרש"א במקום תפילת ערבית, מאי שייטיה לתפילת ערבית כלל, וכי יתכן שת"ח יפטר מערבית?
[קצת נפ"מ למעשה...]
יצא מפי כתב: תירוץ נוסף שמעתי - 'פשפש ולא מצא יתלה בביטול תורה' - היינו שמרוב שהוא מפשפש במעשיו כל היום זה עצמו ביטול תורה ...תפסיק לפשפש כל היום... תתחיל ללמוד.
יוסףלוי כתב:יצא מפי כתב: תירוץ נוסף שמעתי - 'פשפש ולא מצא יתלה בביטול תורה' - היינו שמרוב שהוא מפשפש במעשיו כל היום זה עצמו ביטול תורה ...תפסיק לפשפש כל היום... תתחיל ללמוד.
וורט חסידי שאפילו במילים הוא לא נכנס
יוסףלוי כתב:יצא מפי כתב: תירוץ נוסף שמעתי - 'פשפש ולא מצא יתלה בביטול תורה' - היינו שמרוב שהוא מפשפש במעשיו כל היום זה עצמו ביטול תורה ...תפסיק לפשפש כל היום... תתחיל ללמוד.
וורט חסידי שאפילו במילים הוא לא נכנס
יוסףלוי כתב:הרי אין חבוש מוציא עצמו מבית האסורין, ואז לא הוה התם רבי חייא בר אבא דיצולינהו. וגם אם היה שם, שמא לא רצה להשתמש בזכויותיו להציל את בניו, אבל את ר' יוחנן כן.
הברכות כתב:. ותמהו האחרונים מדוע הקדימו את המשנה לנביאים וכתובים. (ראה פני יהושע, סמיכת חכמים, אמרי נועם, ועוד)..
יצא מפי כתב:ולכאורה אפשר לתרץ בפשיטות, שהאריס היה גוי, ויתכן שאין איסור לספר לשון הרע על גוי.
יצא מפי כתב: ולכאורה אפשר לתרץ בפשיטות, שהאריס היה גוי, ויתכן שאין איסור לספר לשון הרע על גוי.
עשוי לנחת כתב:עוד ב' הערות:
א. "אמר רבי לוי בר חמא אמר רבי שמעון בן לקיש לעולם ירגיז אדם יצר טוב על יצר הרע שנאמר רגזו ואל תחטאו אם נצחו מוטב ואם לאו יעסוק בתורה" וכו'.
שמעתי מקשים איך יתכן שינצח את היצר הרע לפני שעסק בתורה, והרי התורה היא התבלין היחיד ליצה"ר כמבואר בספרי יראה, ומשמע כאן שיש דרך לנצחו, ואם לא, יעסוק בתורה. וצ"ב..
אליהוא כתב:אינני יודע מנין לקח לנדו דבר זה.
עשוי לנחת כתב:אליהוא כתב:אינני יודע מנין לקח לנדו דבר זה.
??
יצא מפי כתב:יוסףלוי כתב:יצא מפי כתב: תירוץ נוסף שמעתי - 'פשפש ולא מצא יתלה בביטול תורה' - היינו שמרוב שהוא מפשפש במעשיו כל היום זה עצמו ביטול תורה ...תפסיק לפשפש כל היום... תתחיל ללמוד.
וורט חסידי שאפילו במילים הוא לא נכנס
אם הזכרת ''וורט חסידי'' בא נראה מה תאמר על זה ?
אחד התירוצים הידועים הוא באופן זה: 'פשפש ולא מצא' היינו שאם פשפש במעשיו ולא מצא בהם שום עוון ועדיין היסורין עליו, 'יתלה בביטול תורה' היינו, שיבקש מאת הקב"ה שיסיר ממנו היסורין משום שאינם נותנים לו ללמוד ומתבטל על ידם מלימוד התורה ['ויתלה בביטול תורה' הכוונה שיתלה את בקשתו בביטול תורה].
בטח תאמר גם על זה שהוא 'וורט חסידי', דע עקא שבספר 'הגאון החסיד מווילנא' (עמ' לו) הובא פירוש זה בשם הגר"א.
אמר רבי שמעון בן לקיש כל העוסק בתורה יסורין בדילין הימנו, שנאמר 'ובני רשף יגביהו עוף', ואין עוף אלא תורה, שנאמר 'התעיף עיניך בו ואיננו' ואין רשף אלא יסורין שנאמר 'מזי רעב ולחומי רשף'. אמר ליה רבי יוחנן, הא - אפילו תינוקות של בית רבן יודעין אותו, שנאמר 'ויאמר אם שמוע תשמע לקול ה' אלהיך והישר בעיניו תעשה והאזנת למצותיו ושמרת כל חקיו כל המחלה אשר שמתי במצרים לא אשים עליך כי אני ה' רופאך'.
אפילו תינוקות של בית רבן יודעים - שהתורה מגינה, שלמדין מספר חומש 'אם שמוע תשמע כל המחלה אשר שמתי וגו'. ואפילו הקטנים שלא הגיעו לספר איוב כבר למדו:
א"ר יצחק כל הקורא ק"ש על מטתו כאלו אוחז חרב של שתי פיות בידו, שנאמר 'רוממות א-ל בגרונם וחרב פיפיות בידם'. מאי משמע, אמר מר זוטרא ואיתימא רב אשי, מרישא דענינא דכתיב 'יעלזו חסידים בכבוד ירננו על משכבותם' וכתיב בתריה 'רוממות א-ל בגרונם וחרב פיפיות בידם'.
ואמר רבי יצחק כל הקורא קריאת שמע על מטתו מזיקין בדילין הימנו שנאמר 'ובני רשף יגביהו עוף', ואין עוף אלא תורה, שנאמר 'התעיף עיניך בו ואיננו', ואין רשף אלא מזיקין שנאמר 'מזי רעב ולחומי רשף וקטב מרירי'.
יאיר כתב:אך נהוג לומר 'נקנין ביסורין' בל' הווה כמו שידוע שתורה ועוה"ב נקנין ביסורין וא"כ יש מקום לומר שגם א"י נקנית תדיר ביסורין ולא רק בכניסתן לארץ
הר ששון כתב:יאיר כתב:אך נהוג לומר 'נקנין ביסורין' בל' הווה כמו שידוע שתורה ועוה"ב נקנין ביסורין וא"כ יש מקום לומר שגם א"י נקנית תדיר ביסורין ולא רק בכניסתן לארץ
ולדידך האיך לומדים מסמיכת פסוקים אלו שזה גם לדורות ?
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 27 אורחים