הקיק כתב:מילה שלֵמה. ברית מילה כהלכתה – הלכה ומעשה. הלכות מילה ואומנותה, פסקי מילה, מדריך להורי הנימול, סדר הברית והתפילות, פניני מילה. מיוסד על ספרי הפוסקים והשו"ת, ראשונים ואחרונים, גאוני אשכנז וספרד בכל הדורות. נערך ע"י שלמה שוחט. ירושלים, תשע"ב. תשכה עמ'. (054-8435730)
לא על הרבה ספרים ניתן לומר בכנות 'מעולם לא בא כבושם הזה'; נדמה לי שעדיין לא השתמשתי במטבע-לשון זה במדור זה מאז היווסדו. אולם הפעם מדובר במקרה חריג, בספר חריג: מוהל ידוע, ותיק, מומחה וגם תלמיד חכם, דור תשיעי למוהלים ומפקח ארצי בתחום זה, ישב שנים רבות וליקט וערך וסידר ושירטט ובחן וניפה, עד שהוציא לאור ספר שלם שמביא לפני הקורא את כל מה שצריך אדם לדעת בנושא ברית המילה.
בחמישה עשר פרקים, המסודרים בחמישה שערים, מוצגים לפנינו בספר 'מילה שלמה' ראשית עקרונות מצות המילה, אח"כ פרק שלם העוסק באבר המילה עצמו – העטרה, העורלה, ההגדרה הלכתית של המילה ושיטות שונות בביצועה, 'דם הברית', הפריעה, הציצין (המעכבין – ואלו שלא) ותיקון המילה, בליווי תרשימים סכימטיים – אך מדויקים וברורים. שער שלם דן במעשה המילה – חיתוך העורלה על פרטיו וספיקותיו ההלכתיים, ביצועו במצבים חריגים, דיני הנולד מהול, מעשה הפריעה – כולל דיון ארוך במנהג הקדמונים (שעדיין קיים אצל מוהלים מסוימים) לחתוך את עור הפריעה עם עור המילה ובכך 'לחסוך' את הפריעה הנפרדת, וכן הטיפול בתקלות שעלולות לקרות בזמן המילה – למשל עור פריעה שעומד לחזור ולכסות את העטרה או שהוא כבר מכסה אותה חלקית ועוד. אח"כ מובא דיון בתפקידי המוהל, אישיותו, הכלים שבהם הוא משתמש – מחט ההפרדה, המגן, הסכין, שפופרת המציצה (למקילים למצוץ בשפופרת) והתחבושת, ובכלל דרכי הטיפול בפצע המילה.
השערים הבאים עוסקים בכשרות המילה במצבים של ספיקות הלכתיים שונים, במקרים שבהם חובה לתקן את המילה גם לאחר שנסתיימה, ובכאב שבמילה ובאמצעים לשיכוכו (אלו המקובלים לכתחילה - ואלו המותרים רק בדיעבד או במקרים חריגים). אח"כ נמצא שער הלכתי-למדני העוסק בסוגיות בברית המילה: ציצין המעכבין ושאינם מעכבין שכבר נזכרו לעיל, 'רוב מצויין אצל מילה', נולד מהול (נולד מהול 'אמיתי' – מקרה נדיר באופן קיצוני של תינוק שנולד לא עורלה כלל, ותינוק ש'נולד מהול' על-פי לשון העולם – תינוק שנולד עם עורלה קצרה מהרגיל), מתי נקרא שהמוהל כבר 'פירש' מהמילה כך שהוא חוזר רק על ציצין מעכבין, דין עמידה בזמן ברכות המילה, ופסקי הלכה הקשורים למילה – משקל ראוי, צהבת היילוד, דלקת עיניים, רמת סוכר נמוכה ועוד. המחבר עוסק גם בסדר הברכות וב'כיבודים' השונים – תוקפם ההלכתי והמנהגים בקשר אליהם, מנהגים והלכות בקריאת השם, וכמובן – איך אפשר בלי – 'סגולות' שונות הקשורות לברית המילה. בהמשך פרק שלם דן בעניין מילה במועדים מיוחדים – שבת (כולל התייחסות לחילול שבת צפוי, ה' ישמור, של חלק מהמוזמנים לברית), תעניות, ימי אבל וכד'. הרב שלמה שוחט דן באריכות בשאלה שהיא מחלוקת קדמונים ומחלוקת מנהגים - אם מלים ברית-נדחית בימי חמישי ושישי, וכן בשאלה הכבדה של 'חזקה' במילה – שהיא שאלה גם הלכתית וגם ממונית וגם רגשית מאוד מצויה. בקיצור-יחסי דן המחבר בענייני מילת גרים וספק-גרים, מעיר כמה הערות בקשר לפדיון הבן, ודן בדיני מילה במקרים שבהם נמצאים מומים באבר – היפוספדיאס, אפיספדיאס, קורדי ועוד.
חשוב במיוחד לתלמידי-חכמים ולפוסקי הלכה הוא פרק יג, שבו לקט של פסקים מאת גדולי דורנו זצ"ל ושליט"א בעניינים מעשיים של הלכות מילה, כולל סוגיית המציצה בפה שעלתה שוב על הפרק לאחרונה. פרק יד הוא מדריך מפורט להורי הרך הנימול מהלידה ועד לסעודת 'שלישי למילה' שמקורה בקדמונים, והשער האחרון עוסק שוב באריכות בתפילות וסגולות הקשורות לברית המילה, חלקן מקורן בחז"ל – וחלקן מקורן עלום ואף מפוקפק, כאשר לכל פרט הפניות והערות מחכימות. מפתח מפורט מסנכרן בין ההזכרות הרבות של כל נושא בפרקים השונים.
לייטנר כתב:הגם שאיכשהו לא נוח לי עם עם מוהל ששם משפחתו 'שוחט'...
מרחביה כתב:לייטנר כתב:הגם שאיכשהו לא נוח לי עם עם מוהל ששם משפחתו 'שוחט'...
[לא שזה משנה, אבל שמו של המחבר נהגה שׁוֹחַט.]
אTKH כתב:טעות שהיתה באחד הספרים:
ההולך למול את פסחו ולשחוט את בנו...
הקיק כתב:הרב לייטנר שליט"א, טעות בידך, לא כתבתי שום ספר על ברית מילה. אמנם כתבתי בעוניי כמה פעמים בעניינים רפואיים הקשורים למילה (צהבת ועוד), וסייעתי לר' יוסלה וייסברג ז"ל בהכנת חלק מספרו אוצר הברית - אנציקלופדיה לענייני מילה. הק' יואל
איך יתכן שיהודיה צעירה ואם לילדים קטנים, מוכשרת וחרוצה ואמידה ככל שתהיה, הצליחה לעשות כה הרבה במקום שרבים אחרים כשלו ואף הרימו ידיים!
כרם כתב:איך יתכן שיהודיה צעירה ואם לילדים קטנים, מוכשרת וחרוצה ואמידה ככל שתהיה, הצליחה לעשות כה הרבה במקום שרבים אחרים כשלו ואף הרימו ידיים!
מן הראוי לציין בענין זה לספרו של הרחמ"ד ויסמנדל זצ"ל "מן המצר", ולספרו של ד"ר פוקס "קראתי ואין עונה", ולקונטרס המפורסם של ר"מ שנפלד ז"ל "שרופי הכבשנים מאשימים". וד"ל.
הרב הקי"ק כתב:ברכת אברהם. בירור ועיון בהלכות שבת. חלק ראשון. מאת הרב שמעון בוחניק. חשמונאים, תשע"ב. 911 עמ'. (050-2339941)
...הספר פותח בפרק העוסק בשבת כביטוי להשקפת היהדות, ופרק נספח מביא, לתועלת הלומדים, את תקציר תולדותיהם של גדולי ישראל שהוזכרו בספר, רובו מתוך הביוגרפיות הנמצאות במאגר פרויקט השו"ת של אוניברסיטת בר אילן.
הרב הקי"ק כתב:צדקה תרומם גוי. ערכה של מצות הצדקה. שיחות מפי הרב צבי ישראל טאו. ירושלים, חוסן ישועות שע"י ישיבת הר המור, תשע"ב. (02-6424242)
סוגיות כלכליות עקרוניות, שפעם הדיון בהן היה עניין למומחים בלבד, 'חוגגות' בימינו בראשי מהדורות החדשות ונמצאות בפיותיהם של רבים; לאמיתו של דבר מדובר על סוגיות ערכיות, על הסתכלות שונה על המציאות, על התייחסות מכיווּן אחר על האדם ועל תפקידיו בעולם. מובן מאליו שלתורת ישראל יש מה לומר בנושאים אלו, שחלק משמעותי מהם עוסק בצורך של הכלל לסייע לפרט הכושל, בצורך של היחיד המצליח להרים מעפר דל, ובחיוב לבנות עם וקהילה שבבסיסם הסיוע לזולת, כאשר לסיוע זה קיימים גבולות תורניים הן למעלה והן למטה.
על כך ועל המסתעף מדיונים אלו האריך הרב טאו שליט"א, מורה דרכה של ישיבת 'הר המור' ושל רבנים מבני התורה בציבור התורני-לאומי, בסדרת שיעורים בנושא 'צדקה' על פי גישתו וכתביו של מרן הראי"ה.
הקיק כתב:ברוח הימים האלו מפוזרים בספר מדי פעם סימני ברקוד, שבסריקתם אפשר להגיע להמחשות בנושאים שונים הקשורים לספר דרך האתר המיוחד לו.
אוהב אוצר כתב:הקיק כתב:ברוח הימים האלו מפוזרים בספר מדי פעם סימני ברקוד, שבסריקתם אפשר להגיע להמחשות בנושאים שונים הקשורים לספר דרך האתר המיוחד לו.
צריך אייפון בשביל זה???
הקיק כתב: הגדה של פסח 'אורות פלא'. ביאור על ההגדה, דרשות לשבת הגדול, ודרושים על ענייני יציאת מצרים וקריעת ים סוף, מאת רבי אליעזר פאפו. יוצאים לאור לראשונה מתוך כתב יד קודשו ומספריו שבאו בדפוס, בעריכת הרב עזרא נחום. ירושלים, מכון אורות פלא, תשע"ג. שי עמ'. (02-6413780)
רבי אליעזר פאפו זצ"ל, שהיה רב בבולגריה (אז חלק מהאימפריה העותומאנית) לפני כמאתיים שנה, ידוע בעיקר על שם ספרו המפורסם 'פלא יועץ', שבו הלכות והנהגות ודברי מוסר ויראת שמים. צוות מכון 'אורות הפלא' מצא כת"י ובו מביאוריו ופירושיו וחידושיו על ענייני יציאת מצרים והגדה של פסח, והחליט להוציא אותו לאור – ואכן חלק ניכר מהדברים שבספר נערכו על פי הביאורים והדרשות הנדפסים בספר זה לראשונה מכת"י, וחלק אחר נלקט מן הספר 'פלא יועץ' ומספריו האחרים של רבי אליעזר פאפו. כמה מהדרשות נכתבו במקורן בערבית, הלשון המדוברת בקהילתו, והן תורגמו לעברית.הספר פותח בארבע דרשות לשבת הגדול, בדרושים על פסוקי העבדות במצרים ועשרת המכות, יציאת מצרים וקריעת ים סוף, ודרשות בדרך רמז על הלכות הפסח. בהמשך מגיעים ל'הגדה' עצמה עם ביאורים - רובם שוב על דרך הדרש והרמז, ובסוף לקט של תשובות הלכתיות מאת הרא"פ בענייני פסח, הראשונה שבהן תשובה ארוכה בעניין היחס ההלכתי בין מצה שמורה משעת קצירה למצה שאינה שמורה, המראה את כוחו הגדול של בעל 'פלא יועץ' גם בהלכה. יישר כוחם של העורכים על עבודתם השלמה.
הקיק כתב:בסוף הספר נמצאים דברי הערכה והספד על גדולי תורה ואנשי ציבור, ביניהם דברים מרגשים שנשא הרב זצ"ל כאשר הובאו לקבורה בשנת תשכ"א עצמותיו של דוד רזיאל הי"ד, לשעבר תלמיד ישיבת 'מרכז הרב' ששימש כראש האצ"ל, שני עשורים לאחר נפילתו בסוריה בימי מלחמת העולם השניה בפעילות מלחמתית במסגרת הצבא הבריטי נגד הגרמנים.
הקיק כתב:אין פוסקים על פי דברי אגדה בניגוד להלכות מפורשות,
הקיק כתב:ספרים בהם ניסה הרבי הגדול מסאטמר זצ"ל להוכיח שאין שום עניין בישוב הארץ בימינו בכלל
הקיק כתב:איזה ספר נסקר? ב'קרית ספר' נסקרים ספרים שראיתי ומצאו חן בעיניי, או כאלו שנשלחו אליי ע"י המחבר או המו"ל. אני מתנֵה מראש שאיני מתחייב לכתוב על כל ספר שמגיע אליי, וכמובן שאיני מקבל הנחיות מה לכתוב. לעיתים קרובות מצרף השולח תקציר של תוכן הספר, ואפילו כתבה שלמה מוכנה, שמתארים את הספר ומשבחים אותו מכיוון מבטם של המחבר ו\או ההוצאה לאור, והוא מצפה שאכניס את הדברים כפי שהם (כמו שמקובל - לבושתנו - בכמה כלי תקשורת); אולם אני כותב את הדברים מכיוון המבט שלי – אני עובר על הספר, על כולו או על חלקו, ומתאר אותו וכותב את ההתרשמות שלי ממנו לפי עניות דעתי, כולל לעיתים כתיבת 'ביקורת' כפשוטה.
מגיעים אליי בדואר כעשרה ספרים חדשים בחודש, חלק מהם אני סוקר ב'קרית ספר', אחרים ב'נתקבלו במערכת' של 'המעין', ויש כאלו שאינם זוכים לסקירה כלל, או בגלל שאינם 'ספרות תורנית', או בגלל שלא נוח לי לפרסם ברבים את מה שאני באמת חושב על הספר - ומצד שני איני מוכן להדפיס דברים שאין לבי מסכים עם אמיתותם...
יש גבול לביקורת שאפשר לכתוב מפורש.נערי האוצר כתב:שאלה נקרנית: נמצא שאין לך בעיה למתוח ביקורת כפשוטה; מדוע אם כן כאשר סבור הנך שהספר המונח לפניך הוא ספר גרוע, אינך חש ליידע את הציבור על מגרעותיו?
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 270 אורחים