משה גרוס כתב:על כל פנים לקהתי תפוצה הרבה יותר גדולה...
אגב השמועה אומרת שמשניות קהתי כמעט חפה לגמרי מטעויות. האם מישהו מצא שם פעם טעות?
img770 כתב:אגב השמועה אומרת שמשניות קהתי כמעט חפה לגמרי מטעויות. האם מישהו מצא שם פעם טעות?
עיין בסוכה פ"א א, בפירוש שיעור סוכה ז' על ז', שהוא טעות גמור, (אמנם מביא זאת בשם ר' צבי הרכבי).
הוא מביא ששיעור סוכה הוא ז' על ז' וכפי שביארו ששה על ששה לראשו ורובו וטפח על טפח לשולחנו.
ושואל שא"כ הם 6*6=36 ועוד טפח לשולחנו הם 37 ולא 49. ומכוח קושיא זו יצא שם לטעות שיש לגרוס ו' על ז' ועוד פס לשולחנו, (ומביא סייעתא מרש"ש).
והדברים ברורים בלא זה, שכן אם נתן לאדם ו' על ו', הרי צריך להיות מקום לשלוחנו בכל מקום שישב בסוכה. דהיינו, אם ישב ופניו לצפון, הרי צריך שיהיה לו שם מקום טפח לשולחנו, וכן אם פניו לדרום או למזרח וכו'. וא"כ, הוא ו' על ו' (36), ותמיד צריך שיהיה טפח מולו ובצידו (13). (כלומר, הוא הבין בקושיא שהשלחן הוא טפח על טפח במקום אחד, אך האמת היא שזה צריך להיות בשני פסים, וא"צ לשנות הגי' ק"ל).
אפרקסתא דעניא כתב:img770 כתב:אגב השמועה אומרת שמשניות קהתי כמעט חפה לגמרי מטעויות. האם מישהו מצא שם פעם טעות?
עיין בסוכה פ"א א, בפירוש שיעור סוכה ז' על ז', שהוא טעות גמור, (אמנם מביא זאת בשם ר' צבי הרכבי).
הוא מביא ששיעור סוכה הוא ז' על ז' וכפי שביארו ששה על ששה לראשו ורובו וטפח על טפח לשולחנו.
ושואל שא"כ הם 6*6=36 ועוד טפח לשולחנו הם 37 ולא 49. ומכוח קושיא זו יצא שם לטעות שיש לגרוס ו' על ז' ועוד פס לשולחנו, (ומביא סייעתא מרש"ש).
והדברים ברורים בלא זה, שכן אם נתן לאדם ו' על ו', הרי צריך להיות מקום לשלוחנו בכל מקום שישב בסוכה. דהיינו, אם ישב ופניו לצפון, הרי צריך שיהיה לו שם מקום טפח לשולחנו, וכן אם פניו לדרום או למזרח וכו'. וא"כ, הוא ו' על ו' (36), ותמיד צריך שיהיה טפח מולו ובצידו (13). (כלומר, הוא הבין בקושיא שהשלחן הוא טפח על טפח במקום אחד, אך האמת היא שזה צריך להיות בשני פסים, וא"צ לשנות הגי' ק"ל).
השאלה שלו טובה מן התירוץ שלך (וכמובן מן התירוץ שלו). ולטעמיך, למה לא נצריך גם טפח לצפון וטפח למערב, והסוכה תהיה ח' על ח'? ובכל מקרה, מה עם הקרנות החורגים כבר מהטפח הסמוך לאדם?
פלתי כתב:אני סבור דוקא שאפרקסתא צודק. איזו מין שאלה היא זו, הרי ברגע שאתה נותן טפח בשתי קרנות כגון בצפון ובמערב, ויש ז' על ז', א"כ גם אם ירצה ששולחנו יהיה במזרח או בדרום, יהיה לו טפח אחד מיותר בשביל שלחנו, כי בסוכה ז' על ז' תמיד יש טפח אחד מיותר לכל רוחות השמים. וצ"ע על תגובתך.
img770 כתב:בדיוק!
אך אי אפשר להוסיף לו מקום מד' רוחות, כיון שהמקום כאן הוא רק לראשו ורובו, ולא לכולו, ובהכרח שחלקו מחוץ לסוכה. וא"כ, אין סברא שיתנו לו מקום לשלחן מד' רוחות - כיוון שאז האדם יתפוס מקום גדול יותר ברוח הרביעית, (לכיוון חוץ הסוכה), ואנו רוצים ליתן רק לראשו ורובו. וא"כ כיון שהאדם מרובע (כנ"ל), בהכרח שמוסיפים לו רק מב' רוחות. וק"ל.
עקביה כתב:מהיכן לקוחה תשובת רח"ק הנ"ל?
(לא סתם אסור, אלא "חלילה". כמדומני שמשניות קהתי שוכנות כבוד כמעט בכל בית כנסת חרדי בארץ).
זאב ערבות כתב:עקביה כתב:מהיכן לקוחה תשובת רח"ק הנ"ל?
(לא סתם אסור, אלא "חלילה". כמדומני שמשניות קהתי שוכנות כבוד כמעט בכל בית כנסת חרדי בארץ).
קבלתי במייל לפני כעשר שנים. כמדומני באחד הספרים הרבים ששואלים אותו שאלות מופיע ג"כ
זאב ערבות כתב:זאב ערבות כתב:עקביה כתב:מהיכן לקוחה תשובת רח"ק הנ"ל?
(לא סתם אסור, אלא "חלילה". כמדומני שמשניות קהתי שוכנות כבוד כמעט בכל בית כנסת חרדי בארץ).
קבלתי במייל לפני כעשר שנים. כמדומני באחד הספרים הרבים ששואלים אותו שאלות מופיע ג"כ
וכעת מצאתי את שחיפשתי אך לא בספרי הגרח"ק אלא בספר כשחר אורך - תשובות וכו' מהגראי"ל שטינמן (שנרשמו ע"י אהרן ניב):
נוטר הכרמים כתב:אגב, בעיני ראיתי איך מו"ר הגרש"א זצוק"ל הכ"מ העיר לבחור שלמד עם משניות 'קהתי', ועם זאת שמעתי משני עדים שמו"ר סיפר להם כי הוא צידד בזמנו באזני מרן הרב שך שלא יצא חוצץ כנגד קהתי מכמה טעמים.
נוטר הכרמים כתב:עקביה, התשובות לשאלותיך, 1. לפי העדויות ששמעתי - כן.
נוטר הכרמים כתב:קראתי בענין את הפולמוס סביב משניות 'קהתי'. כמדומה שיש כאן נסיון של טיוח המציאות (?). אינני יודע לפרשן את תשובת הגראי"ל, 'אתה יכול גם בלי זה', אם בא להורות שאחרים כן ילמדו, אני יכול רק להעיד על המציאות הרווחת במחוזות בני ברק וכן בתי הכנסיות של חניכי הישיבות. עובדה היא כי הפירוש בגלגולו הישן, לפני ההדפסה החדשה עם הרע"ב היה 'בל יראה ובל ימצא' אם לא בבתי כנסיות של בעלי בתים או של פא"י / המזרחי, וכן לא היו הרבה בתים שהחזיקו את הסט הזה. כאשר הודפס מחדש השתנתה הגישה, ויותר מצוי לראותו, בעיקר בבתי כנסיות חסידיים. ברור לי, וכך זכור לי בעליל, כי ההסתייגות ממשניות קהתי לא היה רק בשל מיעוט עמל התורה, אלא גם בשל זהותו של המחבר. אינני מחווה דעה אלא רק מביע את התרשמותי מהמציאות שראיתי לנגד עיני. כמובן שאך היתממות(?) היא לחשוב שהבעיה של הגרח"ק עם קהתי היא רק מיעוט העמל.
אגב, בעיני ראיתי איך מו"ר הגרש"א זצוק"ל הכ"מ העיר לבחור שלמד עם משניות 'קהתי', ועם זאת שמעתי משני עדים שמו"ר סיפר להם כי הוא צידד בזמנו באזני מרן הרב שך שלא יצא חוצץ כנגד קהתי מכמה טעמים.
זאב ערבות כתב:בקובץ הראשון מובא צילום של סט משניות קהתי
... והדבר נודע לי מדודי צבי יעקב וגנר שהיה יוזם הביאור. דודי היה אחד מחבר המנהלים של בנק המזרחי, ויום אחד בסוף שנות החמישים או תחילת הששים הציע לקהתי שילמד בהפסקת הצהריים חמש עשרה דקות משניות עם העובדים בסניף המרכזי, והיה מכין את תמצית הביאור בסטנסילים הכתובים במכונת כתיבה ומחלק אותם למשתתפים, וזה היה הבסיס הראשוני לפירושו כפי שהוא מופיע היום. ולמרות נסיונות להוריד אותו מהכתר, אף פירוש לא הצליח.
נוטר הכרמים כתב:פ"ת, אכן כן הסכמתי עם רוח דבריך. לא תקפתי דברי מישהו, ודאי לא את דבריך.
כמדומני שאתה חשדן / רגיש מדי לנוכח משקעי עבר. תן צ'אנס
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 288 אורחים