חכם באשי כתב:כשם שמצאנו מקורות יהודיים המציינים שיש לעשות סעודה / תענית /חשבון נפש ביום הולדת 'עגול', כמו 60, 70, מדוע שלא יעשו כן לענין הנישואין?
חכם באשי כתב:כשם שמצאנו מקורות יהודיים המציינים שיש לעשות סעודה / תענית /חשבון נפש ביום הולדת 'עגול', כמו 60, 70, מדוע שלא יעשו כן לענין הנישואין?
לענין יום הולדת, עי' בספר 'ימי שנותינו', ולסיבה שאין יום הולדת נזכר בראשונים, עי' מאמרו הנפלא של י"מ תא שמע, כנסת מחקרים, ד.
חכם באשי כתב:כשם שמצאנו מקורות יהודיים המציינים שיש לעשות סעודה / תענית /חשבון נפש ביום הולדת 'עגול', כמו 60, 70, מדוע שלא יעשו כן לענין הנישואין?
לענין יום הולדת, עי' בספר 'ימי שנותינו', ולסיבה שאין יום הולדת נזכר בראשונים, עי' מאמרו הנפלא של י"מ תא שמע, כנסת מחקרים, ד.
חכם באשי כתב:מישהו מכיר מקור יהודי (וקדום עדיף) למושג 'חתונת הכסף' או 'חתונת הזהב' וכדומה?
בן באג באג כתב:מאי שנא יום הולדת מיום הנחת התפילין ה500 , יובל שנים לשלישי למילה, עשור לציפורי מצורע וכן ע"ז הדרך
והיינו אותם דהמליצו על מלאת שנים לקיום מצוות או יציאה מכלל שנות סכנה וכניסה לשנות גיל ותקופה מסויימת, אמאי אין חגיגות לרגל שנות קיום מצוות?
חכם באשי כתב:כשם שמצאנו מקורות יהודיים המציינים שיש לעשות סעודה / תענית /חשבון נפש ביום הולדת 'עגול', כמו 60, 70, מדוע שלא יעשו כן לענין הנישואין?
לענין יום הולדת, עי' בספר 'ימי שנותינו', ולסיבה שאין יום הולדת נזכר בראשונים, עי' מאמרו הנפלא של י"מ תא שמע, כנסת מחקרים, ד.
מאיר חכמים כתב:חכם באשי כתב:כשם שמצאנו מקורות יהודיים המציינים שיש לעשות סעודה / תענית /חשבון נפש ביום הולדת 'עגול', כמו 60, 70, מדוע שלא יעשו כן לענין הנישואין?
לענין יום הולדת, עי' בספר 'ימי שנותינו', ולסיבה שאין יום הולדת נזכר בראשונים, עי' מאמרו הנפלא של י"מ תא שמע, כנסת מחקרים, ד.
אם לא נדון על מקורות מאוחרים מתקופת החסידות, הרי שלא מדובר על חגיגת "יום הלידה", אלא ציון שעבר בשלום את התאריכים המועדים לדיני כרת ומיתה בידי שמים.
הפצת המעיינות כתב:שאלת פותח האשכול היתה "האם יש מקור"
אדג כתב:בהשגח״פ הוריי חוגגים מחר את חתונת הכסף שלהם!
להעיר ממה שהתוועד כ״ק אגמור מליובאויטש בי״ד כסלו - יום חתונתו ה25.
אולם אין ראיה כל כך, מפני שאז זה היה כשדכנות געלט עבור בן השדכן (הרב אלטהוייז)
בן באג באג כתב:מאי שנא יום הולדת מיום הנחת התפילין ה500 , יובל שנים לשלישי למילה, עשור לציפורי מצורע וכן ע"ז הדרך
והיינו אותם דהמליצו על מלאת שנים לקיום מצוות או יציאה מכלל שנות סכנה וכניסה לשנות גיל ותקופה מסויימת, אמאי אין חגיגות לרגל שנות קיום מצוות?
בן באג באג כתב:מאי שנא יום הולדת מיום הנחת התפילין ה500 , יובל שנים לשלישי למילה, עשור לציפורי מצורע וכן ע"ז הדרך
והיינו אותם דהמליצו על מלאת שנים לקיום מצוות או יציאה מכלל שנות סכנה וכניסה לשנות גיל ותקופה מסויימת, אמאי אין חגיגות לרגל שנות קיום מצוות?
מצפה כתב:איני זוכר מי בדיוק, אבל אולי ברוז'ין, עשו עסק מיום הולדתו ה60 משום כרת
מכון חכמי ליטא כתב:מצפה כתב:איני זוכר מי בדיוק, אבל אולי ברוז'ין, עשו עסק מיום הולדתו ה60 משום כרת
אולי רב יוסף
מועד קטן כח, א
שלש סעודות מצוה נתחדשו בימינו והם 1 יום הלדת 2 שנת היובל לנשואין 3 ביום מלאת שנת השבעים לימי חיי אדם. אמרתי אחכמה מוצאיהם ומבואיהם לדעת, בקשתים ולא מצאתים. לבד זאת מצאתי בש"ות חות יאיר סי' ע' דף ע"ד. מי שחננו הבורא ברוב רחמיו להגיע לשנת השבעים, הגם שיש להסתפק בהסעודה שמכין לאוהביו ואהוביו ולצאצאיו , אם היא סעודת מצוה? ברכת שהחיינו יברך לשמו יתברך ויתעלה על שזכה למלא מספר שני דור דור:
החות יאיר הסופר ומונה שם כל סעודות מצוה, חפשתי השתים הנותרים ובו אינו נזכרים, ונעשים בזמננו כסעודת מצוה, האחת! יום הלדת איש או אשה בן או בת ... השלישיה, דרש דרש משה למצוא מקורה, והיא אמנם נעלמה ורחוקה מני לדעת השמחה והי"ט להחוגגים שנת היובל לנשואיהם ונקראה בשם חתונה זהב, ופשתה המספחת לחוג גם חצי היובל וקורין אותה חתונה כסף. שאלתי דרשתי וחקרתי, ואין מי יודע מאין נובעת?
כדכד כתב:זה דווקא מאד מובן ומקובל רק שצריך לעשות זאת בגיל ל"ה שאז כבר יצא מכל לא יחצו כמובן
אמר רבי אביגדור הואיל ומשולם חתני נכנס לשנת שלשים ושש אעשה סעודת הודאה, שיצא מכלל אנשי דמים ומרמה לא יחצו ימיהם.
ישיב'ע בחור כתב:מאיר חכמים כתב:חכם באשי כתב:כשם שמצאנו מקורות יהודיים המציינים שיש לעשות סעודה / תענית /חשבון נפש ביום הולדת 'עגול', כמו 60, 70, מדוע שלא יעשו כן לענין הנישואין?
לענין יום הולדת, עי' בספר 'ימי שנותינו', ולסיבה שאין יום הולדת נזכר בראשונים, עי' מאמרו הנפלא של י"מ תא שמע, כנסת מחקרים, ד.
אם לא נדון על מקורות מאוחרים מתקופת החסידות, הרי שלא מדובר על חגיגת "יום הלידה", אלא ציון שעבר בשלום את התאריכים המועדים לדיני כרת ומיתה בידי שמים.
וכידוע חגג ר' שלום שבדרון יום הולדת בגיל שבעים
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 234 אורחים