צהר - מגזרת צהרים, ר"ל שיעשה עליה חלון שיכנס ממנו האורה לאחר כלות הגשם וחסרון המים, כמו שאמר "ויפתח נח את חלון התיבה אשר עשה" ויש מרז"ל שאמרו כי אבן טובה היתה לו שהיתה מאירה כצהרים וזהו שאמר צהר תעשה, ולשון תעשה הוא כנגד זה הפירוש. ובאמת הכין נח שמן לנר בהכינו כל צרכיו וזה החלון היה למעלה:
(שפה ברורה, מהדורת מ' וילנסקי, ירושלים, תשל"ח, עמוד 64)....אין ספק שהם (-חז"ל) ידעו הדרך הישרה כאשר היא, על כן אמרו כלל: אין מקרא יוצא מידי פשוטו, והדרש הוא תוספת טעם. והדורות הבאים שמו כל דרש עיקר ושרש, כרב שלמה ז"ל, שפירש התנ"ך על דרך דרש, והוא חושב כי הוא על דרך פשט, ואין בספריו רק פשט אחד מני אלף, וחכמי דורנו יתהללו באלה הספרים.
ולפי פשוטו: צהר תעשה לתבה – לשון יצהר, פירוש: שמן תעשה לצורך התיבה להאיר בה.
צהר תעשה לתיבה – כלומר תכניס ותאסוף שמן להאיר בתיבה.
צהר – כמו יצהר, והיו״ד אינה מן היסוד, דכתיב באיוב (איוב כ״ד:י״א): בין שורתם יצהירו – כמו יפעילו.
תעשה – לשון קיבוץ, כמו: וישראל עושה חיל (במדבר כ״ד:י״ח).(1)
(1) שוחזר מליקוט אוקספורד-מינכן, ועיינו בהרחבה בשחזור פירוש רשב״ם האבוד לבראשית א׳–י״ז, עמ׳ 284 ואילך.
חברא כתב:1. 'צהר' הוא לשון 'מקור אור', ומזה גם המילה 'צהרים', ו'יצהר'.
הברטנורא כותב שצוהר הוא כמו זוהר, כי אותיות זשסר"ץ מתחלפות, ולפי זה צוהר [שהוא אכן יסוד המילים צהרים ויצהר] הוא לשון 'אור'. וכך כתוב בהרבה ראשונים שצהרים הוא מלשון אור והיינו [הזמן שיש בו] אור חזק. וראה רש"י בקידושין לט, א ד"ה לא צהריתו: אין הלכות כלאים צוהרות ומאירות לכם.
3. לפירוש שהוא חלון - בזמנם החלונות לא היו מזכוכית, וכשסגרו את החלון היה חושך. ובארבעים יום הראשונים שירד גשם יומם ולילה, החלון היה סגור.
כך כתבו הרד"ק והחזקוני עיי"ש.
לפירוש שהוא אבן טובה - אבן טובה יכולה לשקף אור קיים, אבל אין לה אור עצמי.
אא"כ מדובר על חומר זרחני כלשהו. [כמדומה שיש עוד מקומות בחז"ל שמשמע שמרגלית (או אפילו גוף לבן ונקי) מאירה מעצמה, ויש לבדוק היטב בכל מקום אם מוכרח שלא מדובר בהגברת אור מועט שנמצא שם].
אי נמי כמו שהציעו כאן [ליישב למ"ד זה מדוע מופיע ציווי זה בתוך הציווי על בנין התיבה] שהכוונה לקבוע את האבן הטובה בגוף התיבה, ולפי זה יתכן שהכוונה שהאבן הטובה מפולשת מעבר אל עבר בדופן התיבה ופניה כלפי חוץ ומשם היא קולטת את האור ומאירה ומגבירה אותו כלפי פנים.
ואולי הוא מחלוקת במדרש: "רבי מאיר אומר: אבן אחת של מרגלית היתה תלויה בתיבה, והיתה מאירה לכל הבריות שבתוכה כנר שהוא מאיר בתוך הבית, וכשמש הזה שהוא מאיר בצהרים. אמר רבי יוחנן, א"ל הקב"ה לנח קבע בה אבנים טובות ומרגליות, שיהו מאירות להן כצהרים".
איש_ספר כתב:משא"כ נרות שאינן קבועות בתיבה ואין עשיה לא בהן ולא בתיבה.
אהרן חן כתב:עוד מהגרח"י קפלן בשיחתו לבני הישיבה השבוע הזה
אהרן חן כתב:עוד מהגרח"י קפלן בשיחתו לבני הישיבה השבוע הזה
עקביה כתב:אהרן חן כתב:עוד מהגרח"י קפלן בשיחתו לבני הישיבה השבוע הזה
מי מוכן להסביר לי:
א. למה לעקדת יצחק ע"פ פשוטו של מקרא מסכימים גם החילונים (כלומר ע"פ פשש"מ אין גדלות מיוחדת בעקידת יצחק)?
ב. מדוע הפירוש המכונה פשש"מ, על הפסוק 'וישמע א' אל לאה', מנמיך את גובהה של לאה?
עקביה כתב:אהרן חן כתב:עוד מהגרח"י קפלן בשיחתו לבני הישיבה השבוע הזה
מי מוכן להסביר לי:
א. למה לעקדת יצחק ע"פ פשוטו של מקרא מסכימים גם החילונים (כלומר ע"פ פשש"מ אין גדלות מיוחדת בעקידת יצחק)?
ב. מדוע הפירוש המכונה פשש"מ, על הפסוק 'וישמע א' אל לאה', מנמיך את גובהה של לאה?
העמק דבר בראשית פרשת ויצא פרק ל פסוק יז
(יז) וישמע אלהים אל לאה. מבואר שגם לאה לא לתענוג עשתה כל זה ההתפעלות, כי אם שהיה תפלה והכנה לבנים, והעריכה אז תפלה ושמע אלהים:
דורשי יחודך כתב:א. הוא לא מתכוין לכך. הוא מתכוין שאם ממקדים את המבט על פירוש ודקדוק המילים ואיפה ובאיזו שעה וכו' וכו', ולא על רוח הדברים, הרי מאבדים את כל העניין. הכל נעשה אקדמי ולא מרגישים בכלל את הגדלות והמסירות נפש. כמובן שיש בזה משהו, כמו בכל דבר שצריך להזהר מקיצוניות.
ב. כי היא לא עוסקת בלהעמיד שבטי קה, אלא פשוט רוצה עוד בנים, כמו כל אשה בעולם.
עקביה כתב:דורשי יחודך כתב:א. הוא לא מתכוין לכך. הוא מתכוין שאם ממקדים את המבט על פירוש ודקדוק המילים ואיפה ובאיזו שעה וכו' וכו', ולא על רוח הדברים, הרי מאבדים את כל העניין. הכל נעשה אקדמי ולא מרגישים בכלל את הגדלות והמסירות נפש. כמובן שיש בזה משהו, כמו בכל דבר שצריך להזהר מקיצוניות.
ב. כי היא לא עוסקת בלהעמיד שבטי קה, אלא פשוט רוצה עוד בנים, כמו כל אשה בעולם.
א. וזה מה שקורה בפירוש פשש"מ? (הספר אינו תח"י).
ב. כלומר כל הבעיה היא בכך שהשתמשו במילה 'בנים' במקום 'שבטים'?
מקדש מלך כתב:אגב, הוזכר כאן דיון על "רוח אלקים מרחפת על פני המים", האם זה כסא הכבוד (רש"י) או רוחו של הקב"ה (פשש"מ). ובכן, אני בעניותי הבנתי ב'פשוטו של מקרא' שהוא "רוח חזקה מאוד", כמו "הררי אל", "קללת אלקים" ועוד דוגמאות רבות
מקדש מלך כתב:אני חושב שאתה קצת מערבב נושאים לא קשורים.
וכי עסקינן כאן "סתם" בשאלות פשטיות?
מה ה"התעוררות" הגדולה בדורינו לעסוק דווקא בפשט הכתוב?
ומה מביא את כל העוסקים לעסוק בהתלהבות בנישה הזו דווקא, ולא באלף מקצועות אחרים?
]
ישא ברכה כתב:ההרגשה שלי שבקרוב תצא מהדורה חדשה עם שם חדש לפירוש, ועוד כמה שינויים קוסמטיים, והכל יבוא על מקומו בשלום.
אור עולם כתב:איני רוצה לעסוק בעניין, אך הגרח"י קפלן דיבר נגד החומש בוועד שמסר ל4 בחורים. הוועד הודפס והופץ בישיבה, ועורר סערה, ולאחמ"כ הודפסו עוד 2 מהדורות ובכל אחת נוספו דוגמאות חדשות וביטויים חריפים נוספים, וכן שהמשגיח שמע בעניין מהגר"ד כהן (אע"פ שאח"כ הוברר שהוא זה שפנה לר' דוד והראה לו את הדוגמאות שנכתב שר' דוד הראה לו, שאגב דבר זה מצוי בשיחותיו של המשגיח וכידוע לשומעיו).
ישא ברכה כתב:6. האם יש שם לפעמים ניסוח קצת חסר רגשי קודש? יתכן שכן. לדוגמה הנה ציטוט מהמקור "פרשה זו היא אחת מסתרי תורה ומן הקשות בתולדות ימי האבות וכו', ואולם על יסוד הדבר הסכימו רוב המפרשים כי אחי יוסף שפטהו כפי שהיה נראה בעיניהם משפט צדק, משום שסברו כי יוסף מתאווה לשררה והוא מבקש תחבולות למלך עליהם, וראו בכך סכנה כה גדולה לעתיד משפחתם ועתידו של עם ישראל כולו". הניסוח הזה, אולי יהיו שיראו בו קצת משהו קר. גם הדוגמה שהבאתי בהתחלה יכולה לשמש כדוגמה לכתיבה חסרת רגשי קודש.
דורשי יחודך כתב:הוא ציטט שכתבו "לזכות בעוד בנים" כנראה מה שלא כתבו שרצתה לזכות להעמיד את השבטים.
לפיכך הפקירה עצמה אצל יהודה, שהיתה מתאוה להעמיד ממנו בנים:
שדברה דרך געגועי הנשים האהובות להפחידו במיתתה
והנכון כי רצתה בהן להשתעשע ולהתענג בריחן
המעט קחתך את אישי - הטעם, המעט ממך שתקחי לך את אישי כאילו את אשתו ואני האמה, אף כי תעשי עצמך גברת לקחת הדודאים אשר אני מתענגת בריחן:
ויתכן שרצתה בהן לכבוד יעקב לבשם בהם יצועיו, כי דרך נשים לה, כענין שכתוב (משלי ז יז) נפתי משכבי מר ואהלות וקנמון, ולכן אמרה לאה המעט קחתך את אישי ממני אף כי תקחי דודאי בני לפתותו בהם. ויש אומרים הדודאים עשבים, יוסיפו התאוה לנשים, נגזר מלשון עת דודים (יחזקאל טז ח), ולכן אמרה לאה המעט קחתך את אישי, כאשר הזכרתי:
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Majestic-12 [Bot] ו־ 180 אורחים