זאב ערבות כתב:כדאי שתעבור על אשכול זה ואח"כ תשאל את שאלותיך.
היה גם רצוי לפני שפותחים אשכול מהסוג הזה לעשות חיפוש אולי כבר דנו בנושא, ובאופן כללי, מאחר ומאז שטיינזלץ כבר יצאו כמה וכמה גמרות מבוארות, אין לו דורש, כנראה הציבור בכללותו החליט שהגמרות המתחרות יותר טובות ומועילות.
זאב ערבות כתב: בגמרות שטינזלץ הוא מתרגם מלים ליוונית וכן נותן כל מיני שמות מדעיים לצמחים וחיות, ראשית לא ניתן לדעת אם זה זיהוי מדויק, ושנית, למי מלומדי הגמרא באמת חשוב לדעת מה השם הבוטני של צמח זה או אחר.
הוצאו.בברכה המשולשת כתב:יש באוצר את ספריו של פרופ' פליקס.
בברכה המשולשת כתב:השמות המדעיים מאוד עוזרים להבנת סוגיות מסויימות.
דא עקא, שאכן הזיהויים שלו לא מוכרחים בהרבה מקרים.
ובאמת יש באוצר את ספריו של פרופ' פליקס, שמדוייקים יותר (אם כי ברור שאין הכרח לקבל את כל דבריו) ומועילים הרבה יותר.
מה שנכון נכון כתב:הוצאו.בברכה המשולשת כתב:יש באוצר את ספריו של פרופ' פליקס.
זאב ערבות כתב:בברכה המשולשת כתב:השמות המדעיים מאוד עוזרים להבנת סוגיות מסויימות.
דא עקא, שאכן הזיהויים שלו לא מוכרחים בהרבה מקרים.
ובאמת יש באוצר את ספריו של פרופ' פליקס, שמדוייקים יותר (אם כי ברור שאין הכרח לקבל את כל דבריו) ומועילים הרבה יותר.
נו, פתחת קופסת פנדורה כשהזכרת את פליקס. ובקשר לשמות מדעיים, מי שעוסק במחקר כמו פרופ' זהר עמר לא צריך את שטינזלץ, ומן הסתם רוב חובשי ספסלי בית המדרש לא מתענינים בשם הבוטני של חמשת המינים אלא מה המסורה שלהם (וזו כמדומני היתה הטענה נגד פליקס שהזיהוי שלו של שיבולת שועל הוא נגד המסורה אפילו שיתכן מבחינה מדעית שהוא צודק.
מה שנכון נכון כתב:הוצאו.בברכה המשולשת כתב:יש באוצר את ספריו של פרופ' פליקס.
בברכה המשולשת כתב:אנחנו לומדים זרעים בכולל.
ולעניינים אלו, יש תועלת רבה בספריו של פליקס (וגם של זהר עמר ועוד)
ואה"נ, שבוודאי שלא נשנה שום דבר מהמסורה בגלל דבריו.
בברכה המשולשת כתב:תודה רבה על המידע!
לא ידעתי (לנו יש בישיבה גרסא ישנה של האוצר)
זאב ערבות כתב:בהנחה שהזיהוי הבוטני נכון, האם תוכל להביא דוגמא למשל מה התועלת בשם הבוטני של שבעת המינים, או האיות היווני, הלא מאז הר סיני לומדים תורה שבעל פה בלי זה. זה אמנם מענין ומסקרן ומגוון קצת את הלימוד אך לא נראה לדוגמא שהחזון איש והגרח"ק התענינו בזה
זאב ערבות כתב: . . לא נראה לדוגמא שהחזון איש והגרח"ק התענינו בזה
בברכה המשולשת כתב:זאב ערבות כתב:בהנחה שהזיהוי הבוטני נכון, האם תוכל להביא דוגמא למשל מה התועלת בשם הבוטני של שבעת המינים, או האיות היווני, הלא מאז הר סיני לומדים תורה שבעל פה בלי זה. זה אמנם מענין ומסקרן ומגוון קצת את הלימוד אך לא נראה לדוגמא שהחזון איש והגרח"ק התענינו בזה
שבעת המינים זו דוגמא לא טובה, כי שם הזיהוי ידוע מאז ומעולם.
הרבה צמחים אחרים, וגם פעולות חקלאיות, לא ידועים.
יש משניות רבות בכלאים ובירושלמי שם, שכמעט א"א להבין את פשט המילים בלי לדעת את הזיהוי.
כנ"ל בשביעית (אבל פחות)
זאב ערבות כתב:כמדומה זה לא תשובה. האם אתה יכול להביא דוגמא מעשית. האם התענין בשם הזואלוגי היווני או הלטיני של החגב ולהזכיר זאת בספרו באותיות הלעז כפי ששטינזלץ עשה?
זאב ערבות כתב:אתה יכול לומר זאת שגם לגבי חמשת מיני דגן היה ידוע מאז ועד עולם עד שבא פליקס.
פתחתי כלאים פ"א החיטים והזונין אינם כלאים זה בזה, הרע"ב מפרש זיוא"ן בערבית, ומה זה עוזר לי? קהתי מפרש מיני גרעינים שחורים הגדלים בין החיטים... מין גרוע של חיטים. הרמב"ם (במהדורת המאור) מפרש מין חטה שהאדמה משנה אותה.
דוגמא יותר טובה: מלפפון (בפרק ב): הרע"ב מפרש בערבית כייא"ר ובלע"ז ציטרול"י. קהתי מפרש האבטיח הצהוב (מלון). הרמב"ם מפרש אלכיא"ר ובהערות מובא קשואים לבנים.
לא משנה שעל משניות זרעים אין שטינזלץ, אך נניח הוא מפרש מלפפון באיזו מסכת הכיצד נמצא זאת? ונניח הוא אכן מפרש שיטת מי הוא לוקח? ושוב, נניח לוקח שיטת הרמב"ם ומביא אותיות יוניות ולטיניות ואת השם הבוטני, מה זה מועיל ללימוד? בויקיפדיה או בכל אנציקלופדיה אחרת לא מחפשים לפי השם הבוטני וזה עוזר רק לגבי הזיהוי לאיזה משפחה שייך, אז הנה שוב אני מעורר את ענין זיהוי השפן שלמרות שהזיהוי הבוטני שלו משייך אותו למשפחה אחרת מהארנבת, מרבית המפרשים אינם מקבלים זאת (ודי לחכימא ברמיזא). אז שוב, מה עוזר לי הזיהוי?
במסתרים כתב:השם שנתנו לו הגוים אינו אלא כדי שתדע מה הוא
איך תלמד על כלאים ב"לוף" כאשר לא ראית אותו מימיך, לזה עוזר שמו או תמונתו לבקש דעת ולהבין
אה"נ שאין צורך בספרו דווקא, אבל לשואל פשוט שספרי אחרים בוודאי לא יבואו הנה
בברכה המשולשת כתב:א. אני דיברתי על פליקס ועל זהר עמר וכדו', דהיינו מי שהתמקצע בנושאים אלו, ולא על אחרים.
ב. פליקס כתב על סדר המסכתות, וגם לפי נושאים, ויש לו גם מפתחות. לא קשה לאתר. והוא גם מסביר מדוע כתב מה שכתב (ובצורה דומה נוהג זהר עמר) לגבי הרב שטיינזלץ אינני יודע, כי לא השתמשתי במהדורתו מימיי (למיטב זכרוני)
בברכה המשולשת כתב:כשלומדים מסכת כלאים, יש חשיבות לדעת מה הם המינים השונים, כדי להבין את כוונת חז"ל בהגדרת "מין". בזה, מועיל מאוד זיהוי מדוייק.
כנ"ל במסכת שביעית, לגבי מהותן ועניינן של עבודות חקלאיות מסוימות.
זאב ערבות כתב:אם כבר עוסקים שוב בתלמוד שטיינזלץ, איני יודע אם מישהו כבר העיר שאולי אחד הדברים שצרמו לגדולים שאסרוהו הוא שהכניס כתב יווני (ואולי אף חכמה יוונית) לדף הגמרא, זאת כמובן בנוסף לכך ששינה את צורת הדף. האם מישהו צריך לדעת איך כותבים לוקוס ביוונית?
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 246 אורחים