י. אברהם כתב:
![קורות.PNG](./download/file.php?id=133928&sid=cc4e5b0c8578f73078b218a07a7fb1d6)
- קורות.PNG (16.81 KiB) נצפה 461 פעמים
א] "וששת הימים וכו' לא נכלל בקורות הזמן". לא נתבאר למה לא נכללו ששת הימים. ואינו מבואר מאי נפק"מ אם נכללו אם לא, הרי בקורות הזמן מנה שנים ולא ימים
קבלתי תשובת המהדיר ר' ישי רונן, ואלו דבריו:רבינו דרך בזה כשיטת הסדר עולם שאף הוא התחיל למנות את ימי העולם מזמן בריאת אדם דוקא, ואת השנה הראשונה שהחלה בכ"ה באלול של השנה הקודמת לא כלל במנין השנים.
וביאור הדברים, דהנה דעת ר' אליעזר שבעשרים וחמשה באלול נברא העולם
(פסיקתא דרב כהנא כג. ויק"ר כט, א. דב"ר דברים אות יג. פדר"א פ"ח. מדרש הגדול בראשית א, יא), ומאידך בבריתא המובאת בר"ה (י:) מובא שדעתו שבתשרי נברא העולם. וביאר הר"ן בחידושיו (ר"ה טז.) שלעולם נברא העולם בכ"ה באלול, ובדבריו בבבלי התייחס לזמן בריאת אדם שהוא היה באחד בתשרי.
וחילוק זה נזכר והתבאר היטב בתכלאל
(כ"י מהר"י בשירי דף 101א, כ"י משתא-שבזי עמוד תרמה) בהקדמה לחשוב שנות העיבור, וז"ל [מתורגם]: ודע כי חמשת הימים אשר לפני בריאת אדם הראשון לא נכנסים בכללות הזו שהיא ב'תמח [-שנת יציאת מצרים, כפי שכתב שם לעיל מיניה], אלא חמשת הימים האלו מחושבים כשנה שלימה, והיא נקראת שנת היצירה כלומר יצירת העולם, והיא נקראת השנה הדמיונית [אפשר לתרגם: המחשבתית], ונברא אדם בשנה השניה ליצירה כפי שביארנו, ויהיה הסימן ב'תמט ליצירת עולם וב'תמח ליצירת אדם, ע"כ.
(וז"ל במקור [ע"פ כ"י משתא-שבזי]: ואעלם אן אלכ'מסה אלאייאם אלתי קבל כ'ליקת אדם הראשון ג'יר דאכ'לה פי הד'ה אלגמלה אלתי הי בתמ"ח בל הד'ה אלכ'מסה אלאייאם מחסובה בסנה כאמלה והי תסמא אלסנה אלוהמייה פיציר אדם כ'לק פי אלסנה אלתאניה ליצירה עלי מא ביינא פיכון אלסימן בתמ"ט ליצירת עולם ובתמ"ח ליצירת אָדָם)ועוד כתב בזה במדרש הבאור (בראשית עמוד יח) ע"ש.
והנה מצינו בספר המצוות לאחד מקדמוני הקראים
(המיוחס לסהל או לישועה בן יהודה, הביאו א"א הרכבי בהערותיו לספר הירושות לרס"ג, ולא עלה בידי לאתר מקור קטע זה), שהביא בשם רבינו סעדיה גאון ש'סדר עולם אשר בו אמר ר' יוסי בעשרים וחמשה באלול נברא העולם זוהי אגדה, ואין סומכין על דברי אגדה', ע"כ. והנה מלבד שדברים אלו אינם בסדר עולם אלא בויקרא רבה כנ"ל, ואין זו שמועת ר' יוסי אלא ר' אליעזר, עוד יש לתמוה שהרי את כל החיבור שלפנינו השתית רס"ג על יסוד הנחה זאת וכמבואר כאן, ואיך יתכן שיאמר על שמועה זאת שאין לסמוך עליה. ועל כן יש להטיל ספק באמינות שמועת הקראי הזאת.
ואמנם אפשר לתרץ בדוחק שכוונת רס"ג היא, שהתאריך שנקט ר' אליעזר בדבריו ובכלל כל הנידון האם העולם נברא בחודש כזה או אחר איננו מדוייק, שהרי בזמן זה טרם נקבע לוח שנה ולא נתנו שמות לחדשים, וכ"ש שלא שייך לומר שהעולם נברא בכ"ה בחודש, שהרי א"כ נמצא שאין נקודת התחלה. וע"ז אמר רס"ג שאלו הם דברי אגדה, וכל זאת בשביל לסתום פיות הקראים המלעיגים על דברי חז"ל. ועכ"פ ביאור דברי ר' אליעזר הוא שאם נשער את השנים שחלפו מימינו ועד זמן הבריאה יעלה לנו תאריך הנ"ל לפי החשבון הנהוג בזמנינו [ובהתאם לשיטת רס"ג שאת חשבון העיבור קבל משה בסיני, ומעולם לא קדשו ע"פ הראיה בלבד, אלא תמיד אימתו את הראיה ע"פ החשבון שהוא העיקרי, ואכמ"ל].