מ.ל. כתב:בשעטו"מ
מצו"ב תוכן העניינים של הקובץ החדש.
צפנת פענח כתב:התחלת המאמר. גם זו לטובה
גם זו לטובה כתב:צפנת פענח כתב:התחלת המאמר. גם זו לטובה
יש"כ
כותב המבוא "שכח" לציין שגדולי הפוסקים חששו לשיטות האוסרות, ולא כפי שנראה כאילו איזה אברך צעיר קם בוקר אחד לערער על מנהג מקובל מדורי דורות.... אוי לנו שגם ד"ת נערכים בצורה פוליטית.
גם זו לטובה כתב:צפנת פענח כתב:התחלת המאמר. גם זו לטובה
יש"כ
כותב המבוא "שכח" לציין שגדולי הפוסקים חששו לשיטות האוסרות, ולא כפי שנראה כאילו איזה אברך צעיר קם בוקר אחד לערער על מנהג מקובל מדורי דורות.... אוי לנו שגם ד"ת נערכים בצורה פוליטית.
איש_ספר כתב:תשובת הב"א:
גם זו לטובה כתב:שלחתי את תשובת בי"א, לאחד מגדולי הת"ח, ולטענתו הסגנון הרמה וכו' לא מתאים כלל לתשובות בי"א.
גם זו לטובה כתב:שלחתי את תשובת בי"א, לאחד מגדולי הת"ח, ולטענתו הסגנון הרמה וכו' לא מתאים כלל לתשובות בי"א.
צפנת פענח כתב:גם זו לטובה כתב:שלחתי את תשובת בי"א, לאחד מגדולי הת"ח, ולטענתו הסגנון הרמה וכו' לא מתאים כלל לתשובות בי"א.
ומהו מסקנתו של הת״ח גדול הלזה? ממי יצאו הדברים?
מה שנדפס בקובץ 'עדות' גליון י"ב, היתה פאשלה של ממש. התשובה שהדפיסו על שם הבית אפרים, אינו אלא העתק אות באות מתשובות המשכנות יעקב הראשונה. כנראה מישהו מצא בתוך תכריך כתבי הבית אפרים, תשובת המשכנות יעקב המקורית, וחשב לפי תומו שגם זה מדברי הבית אפרים. כנראה עמדו העורכים על הטעות, כי בסופה של תשובה הנדפס שם (אחר שהדפיסו כשני שלישים מתשובת המשכנות יעקב) כתוב: המשך יבוא אי"ה בגליון הבא. ומאחר שההמשך מעולם לא בא, סימן שהרגישו בטעותם.גם זו לטובה כתב:שמעתי ש"בעדות" [של העדה"ח] גם פרסמו תשובה חדשה של הבי"א.
מתוכן דברי הרב גם זו לאורך האשכול, נראה דתפס לעיקר דברי המשכנות יעקב, ולוחם מלחמתו. אך לא ידעתי למאי נ"מ אם תשובה זו של הבית אפרים או לא. ממ"נ אם משיב יפה לגוף הנידון, יהיה המשיב מי שיהיה, אפילו קטן שבתלמידים, הועיל תשובתו להסיר השגותיו של המשכנות יעקב. ואם לדעתו לא השיב יפה, חזר לדין דברי הקהלות יעקב האמורים אף על תשובתו השניה (סימן כ"ז) של הבית אפרים).גם זו לטובה כתב:שלחתי את תשובת בי"א, לאחד מגדולי הת"ח, ולטענתו הסגנון הרמה וכו' לא מתאים כלל לתשובות בי"א.
גם זו לטובה כתב:כותב המבוא "שכח" לציין שגדולי הפוסקים חששו לשיטות האוסרות, ולא כפי שנראה כאילו איזה אברך צעיר קם בוקר אחד לערער על מנהג מקובל מדורי דורות.... אוי לנו שגם ד"ת נערכים בצורה פוליטית.
סוגיא זו עמיקתא, ולא יתברר כל צרכה מעל גבי דפי הפורום. אך מכיון שעלה, הרי שפטור בלא כלום אי אפשר.צפנת פענח כתב:תודה לבעל הברכה המשולשת על ציון מקור לדברי הגר״א. אמנם מכאן עד מה שכתב הרב הגז"ל, שגדולי הפוסקים נקטו כן, רחוקים הדברים. וכנראה שעד שפקפק המשכנ״י על תיקוני העירובין בעיירות מושב בני ישראל, לא פקפק אדם מעולם על הנהוג שבעולם.
העתקתי אריכות לשונו, שממנו יראה כמה התלבט הצמח צדק בדין זה. גם יש מן הענין להראות שהצמח צדק והמשנה ברורה בביאור הלכה הלכו בדרך אחד ממש בדין זה.עפ"ז נ' לתרץ מה שמתקנין עירוב ע"י צוה"פ ולפעמים רוחב המבואות י"ו אמה, ואיך מערבין רה"ר בכך וכו', ודוחק לומר דסומכין ע"ד הפוסקים דרה"ר בעינן דוקא ס"ר בוקעין בו דהא גדולי הפוסקים חולקי' ע"ז ואיך סמכינן ע"ז באיסור דאורייתא וכו', ע"כ צ"ל דסומכים ע"ד מאן דפסק כרבנן וכו', וכיון דלא אתו רבים ומבטלי מחיצתא י"ל מדאורייתא אפילו בצוה"פ מערבין רה"ר, ומה שצריכין דלתות ראויות להנעל זהו מדרבנן, וכיון שזה רק מדרבנן סמכי' בדברבנן ע"ד הפוסקים האומרים דרה"ר בעינן ס"ר בוקעין בו ועכשיו ליכא רה"ר ולכן סגי בצוה"פ. ומ"מ כל יר"ש יחמיר לעצמו במקום שי"ל שהוא רה"ר אף דליכא ס"ר בוקעין בו חדא דהא האלפס דבעינן דלתות נעולות וזהו כריה"ו ור' יוחנן, ותו דאף לרבנן דלא אתו רבים ומבטלי מחיצתא זהו כשיש דלתות ואין ראי' גמורה דגם בצוה"פ אמרינן כן מדאורייתא, ועוד דגם בדבבנן באיסור שבת יש לחוש לגדולי הפוסקים דלא בעינן לתנאי דרה"ר שיהיו ס"ר בוקעין בו.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 242 אורחים