חכם באשי כתב:ברור שישנם מדרשים רבים המוציאים מפשוטו של מקרא,
אך בדרשה זו 'מפריע' לי, שנוטלים את 'חסידיך' - שכמקובל, הם יותר מצדיקים - ודורשים אותו על רשעי ישראל.
זה לא "מוגזם" קצת?
איש_ספר כתב:מקור הדרשה באותיות דר"ע והובא גם בילקוט ישעיה וממילא מובן שהרגישו בזה כו"כ וביארו ע"פ דרכם.
אליהוא כתב:המגיד מפלאצק בכתר ראש מפרש חסידך מלשון חסד הוא עי"ש היטב.
ולכאו' יל"פ דהכונה שמקיימים מצות ברית מילה כידוע, וז"ש כורתי בריתי וכו'
חכם באשי כתב:זקן ששכח,
תודה על הביאור. הוא מתקבל ומסתבר.
איש ספר,
תודה (מאוחרת), ועמך הסליחה.
אך 'פסיקתא חדתא' קדמה לבעל ילקוט שמעוני, ומלקט הילקוט הביאה משם, כנראה.
נוטר הכרמים כתב:אליהוא כתב:המגיד מפלאצק בכתר ראש מפרש חסידך מלשון חסד הוא עי"ש היטב.
ולכאו' יל"פ דהכונה שמקיימים מצות ברית מילה כידוע, וז"ש כורתי בריתי וכו'
כתר ראש למגיד מפלאצק? ואולי הכוונה לספרו כתר תורה. לע"ע לא מצאתי שם, (לא חפשתי כל הצורך).
איש_ספר כתב:חכם באשי כתב:איש ספר,
תודה (מאוחרת), ועמך הסליחה.
אך 'פסיקתא חדתא' קדמה לבעל ילקוט שמעוני, ומלקט הילקוט הביאה משם, כנראה.
כמובן שילקוט אינו מקור לכשעצמו וכשמו כן הוא, אך יש להזכיר את מציאות המדרש שם שיד הכל משמשה בו, לצד ציון למקורו. לזה נתכוונתי.
חכם באשי כתב:לא ברור אימתי, כשם שלא ברור אימתי נכתבו מרבית המדרשים.
יש טוענים שהיא חלק מ'פסיקתא רבתי' (המאוחרת לפסיקתא דר"כ), אך הדברים לא הוכרעו.
הראשונים כינו את הפסיקתא חדתא בשם 'מדרש מה רבו'. עי' דברים רבה, מהדו' ליברמן, מבוא; ערוגת הבשם, ד, עמ' 173.
סיפרון כתב:יש להעיר שדרשה זו חסידך אלו רשעי ישראל כבר נמצאת במדרש תנא דבי אליהו זוטא פרק כ'. ואולי משם הובא במדרש פסיקתא חדתא, על כל פנים לי נראה ברור שהילקוט שמעוני ממדרש תנא דבי אליהו לקח כדרכו, וויתכן שגם אותו ראשון שהביא באשי לעיל ממדרש תנא דא"ז לקח.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 109 אורחים