אוצר החכמה כתב:ואני לא מבין למה אנשים פה מרגישים צורך להיות פסיכולוגים.
לייטנר כתב:איש_ספר כתב:באורחות רבינו מובא שהסטייפלער הקפיד שלא לשטוף הבית ביום ראשון משום יום אידם ושכך היה המנהג במקומו (רוסיה).
וזכור לי גם מהאדר"ת דבר מעין זה שלא רצה לחדש בגדים ביום ראשון. אחפש.
זכרתי את דברי האדר"ת ביומנו ולכן שאלתי.
הטעם שכתב האדר"ת שלא חידש בגדים (שלא יכל לחדש בשבת) היה משום זילותא דשבת.
פרנקל תאומים כתב:
גם כשלמדתי בישיבה גדולה(ליטאית כמובן), המנהג שם היה לעמוד בכל פסוק"ד (ובקרה"ת), וכמדומני שכן ראיתי בישי"ג אחרות. אומנם ברור שבישיבות אף אחד לא דורש מהבחורים לעמוד, ואם מישהו עייף ומתיישב, אך אחד לא יאמר לו מילה (אלא שבדר"כ העייפים פשוט לא מגיעים לפסוק"ד, או כלל לא מתפללים במניין של הישיבה...), ואאל"ט אפשר לומר שכך מקובל גם במנייני האברכים הליטאיים (זו האווירה הכללית, למרות שברור שיש כאלה שיושבים).
פרנקל תאומים כתב:עצם המנהג לעמוד בכל פסוק"ד, מקורו טהור כבר ב'מקור חיים' לבעל 'חוות יאיר'(סי' נ"א ס"ז ד"ה ונהגו):"וכמה מן המדקדקין עומדים בכל פסוק"ד".
גביר כתב:דומה שיסודם של דברים אינו בצורך שכזה אלא בשמרנות אופיינית ובדבקות, אולי מופרזת, בדפוסי התנהגות ובמנהגים ששררו בליטא. כך למשל אסר להסתפר ביום ראשון כיוון שיש בכך משום כבוד לאותו יום הנחשב ליום מנוחה אצל אוה"ע, בזמן השיחות והשיעורים בבית המדרש דרש שיצטופפו עם הסטנדרים סביב מוסר השיחה והשיעור וכיו"ב.
פרי יהושע כתב:פרנקל תאומים כתב:עצם המנהג לעמוד בכל פסוק"ד, מקורו טהור כבר ב'מקור חיים' לבעל 'חוות יאיר'(סי' נ"א ס"ז ד"ה ונהגו):"וכמה מן המדקדקין עומדים בכל פסוק"ד".
מש"כ החוות יאיר באמת מעניין שלא כהרמב"ם, מה שכתב לגבי מנהגי הגר"א בישיבות בליטא מסתמא נכון בכללי, שלקחו ממנו העיקר לדידם ולא הטפל, אבל כנראה אינו מדוייק לגמרי, הלא אפי' ברכת כהנים רצה הגר"ח מוולאזין לתקן, ומסתמא הנהיג כמה הנהגות ממנו, הנה תפילת טל וגשם לא אמרו כמדומה גם בליטא בתוך התפילה יוצרות ופיוטים בקדושה התבטלו בעקבותיו כנראה, בקיצור לקחו מה שהיה נראה להם, ועדין העקשות של מו"ר נשוא האשכול לעמוד בפסוד"ז נראה לי מעט מוזר, אבל כנראה היו צריכים להיות גם איזה אוסף של עקשויות כאלה לטובת העניין, אולי גם ראה שפשוט נרדמים המסכנים על התחלת התפילה והחליט לשרשר זאת על תפילת בני ישיבות ליטא.
פרנקל תאומים כתב:פרי יהושע כתב:פרנקל תאומים כתב:עצם המנהג לעמוד בכל פסוק"ד, מקורו טהור כבר ב'מקור חיים' לבעל 'חוות יאיר'(סי' נ"א ס"ז ד"ה ונהגו):"וכמה מן המדקדקין עומדים בכל פסוק"ד".
מש"כ החוות יאיר באמת מעניין שלא כהרמב"ם, מה שכתב לגבי מנהגי הגר"א בישיבות בליטא מסתמא נכון בכללי, שלקחו ממנו העיקר לדידם ולא הטפל, אבל כנראה אינו מדוייק לגמרי, הלא אפי' ברכת כהנים רצה הגר"ח מוולאזין לתקן, ומסתמא הנהיג כמה הנהגות ממנו, הנה תפילת טל וגשם לא אמרו כמדומה גם בליטא בתוך התפילה יוצרות ופיוטים בקדושה התבטלו בעקבותיו כנראה, בקיצור לקחו מה שהיה נראה להם, ועדין העקשות של מו"ר נשוא האשכול לעמוד בפסוד"ז נראה לי מעט מוזר, אבל כנראה היו צריכים להיות גם איזה אוסף של עקשויות כאלה לטובת העניין, אולי גם ראה שפשוט נרדמים המסכנים על התחלת התפילה והחליט לשרשר זאת על תפילת בני ישיבות ליטא.
באופן כללי לא נהגו בליטא וגלילותיה במנהגי הגר"א, מלבד בבית מדרשו.
לגבי עמידה בפסוק"ד ובקרה"ת, כאמור ר' יידל אחז שזהו מנהג הישיבות ומסתבר שראה כן היכן שהוא (אולי בגרודנא, אינני יודע). וגם אני הק' ראיתי כן אצל בני ישיבות של ימינו(ולעצמי אני מקפיד כן כל השנים), והעיד על כך גם כותב נוסף לעיל, אע"פ שכותב אחר העיד כאן לאידך גיסא, וכנראה שיש בזה הנהגות שונות.
פרי יהושע כתב:לעניין מש"כ יציאה בסדרים לא עלה בדעתי שהכוונה בסדרים עצמם התכוונתי בשעות הפעילות כמו הצהרים, ולא בזמן שנמצאים בבית, כך שאין כאן כ"כ כניסה לקרביים, כמו שהעיר הרב עקביה כאן, האם גם זה לא נכון?
פרנקל תאומים כתב:פרי יהושע כתב:לעניין מש"כ יציאה בסדרים לא עלה בדעתי שהכוונה בסדרים עצמם התכוונתי בשעות הפעילות כמו הצהרים, ולא בזמן שנמצאים בבית, כך שאין כאן כ"כ כניסה לקרביים, כמו שהעיר הרב עקביה כאן, האם גם זה לא נכון?
אתה כמובן צודק, מדובר בשעות הפעילות של הישיבה. בוודאי בזמן שהיו נמצאים בבית, כאו"א עשה בזה כחפצו.
סליחה על העקשנות, ואע"פ שאין זה כ"כ נפק"מ לאשכול, התוכל לתת איזה מקור לדבריך הוודאיים שבישיבות ליטא לא נהגו לעמוד בפסוק"ד?
(לגבי לשוטט בחוץ, בהחלט הקפידו בישיבות ליטא[לפחות בחלקן] על הנוכחות של הבחורים בתפילות בישיבה).
פרנקל תאומים כתב:עוד בנוגע לחינוך לדרך ארץ:
כשניגשתי בפעם הראשונה לעמוד התפילה, כמדומני בשיעור ב' לתפילת מנחה(כל תפילה היתה שייכת לשיעור אחר), לאחר התפילה, קרא לי מו"ר ר' יידל אליו ושאלני: למה לא חיכית לכל הרבנים? לקח לי רגע עד שתפסתי את כוונתו, שבסיימי שמו"ע (התפללו שם מנחה קצרה), המתנתי לאמירת קדיש תתקבל רק לר' יידל עצמו ולא לשאר הרבנים. מאז למדתי(לפנ"כ, בחלמנותי, לא הבחנתי בכך...) שר' יידל הנהיג שהחזן ממתין לא רק על ראש הישיבה, כ"א על כל צוות הרבנים(הרב קרמר היה מסיים תמיד אחרון...). הוא עצמו בסיימו שמו"ע היה פוסע שלוש פסיעות אחורנית,וממתין שם(כדין)עם כולם בסבלנות, עד שהרבנים הצעירים ממנו בשנים רבות, יסיימו גם הם את תפילתם(הם השתדלו להזדרז ולא להתעכב יתר על המידה).
אגב, איך באמת מקובל בכל הישיבות בעניין זה? מחכים לכל הרבנים או רק לראש הישיבה?
גביר כתב:פרנקל תאומים כתב:גביר כתב:
מעולם לא שמעתי מר' יידל ז"ל "איסור תספורת" ביום ראשון דייקא. מה שכן שמעתי ממנו, ובאמת היה ידוע על קפידתו בכך הוא שבחורים לא ילכו להסתפר בימים הראשונים של השבוע, כ"א מיום רביעי ואילך, ופירש טעמו, וכפי שכבר כתבו כאן, משום זילותא דשבת, שיש להסתפר לכבוד שבת, ולא לאחר השבת. יתכן שלגבי יום ראשון, היה טעם נוסף משום יום אידם, אבל אני לא שמעתי כן בלתי היום.
אני כן שמעתי, בזמנו אף סיפרתי על כך לרב העיר שליט"א במקום מגורי אז, ותמה על זה ואמר שאולי הסיבה האמתית היא שרוצה שיחזרו ללימודים בזמן.
אגב, דומה שהביטוי הקיצוני ביותר לשמרנות היתה החובה לחבוש קסקט [היו שהעדיפו מגבעת, אך לרוב היה קסקט, שכבר אז לא היה מקובל לחבוש אותו אלא בקרב תלמידי ישיבות קטנות ממשפחות של חזונאישיניקים ובריסקרס]. האם הדבר קיים גם היום
לייטנר כתב:אה, אז החיוב הוא חדש (שנות הנ'...)
גביר כתב:את השמועה בדבר החיוב בחבישת קסקט ברחוב, והבושה שבדבר ושהיו מחזיקים אותו בכיס וחובשים אותו כאשר ראו את ר' ידל ברחוב שמעתי אף אני מהרב כתריאל, הוא גם הוסיף שהיו כאלה שהיו שמים את הקסקט באופניים מאחורה ושולפים אותו בשעת הצורך, דהיינו בשעה שראו את ר' ידל בקרבת מקום.
טוב לי כתב:סיפר לי ידיד "ישובניק" שבתחילה היה מגלח את זקנו.
לאחר זמן התחיל לגדל זקן, אך היה מקצץ ומטפח אותו.
קרא לו ר' יידל ואמר לו:
"אצלנו, או מתגלחים או מגדלים, אין באמצע!"
ואכן, לדבריו היו בעלי זקנים רבים בישוב שזקנם היה ארוך ומגודל.
פרנקל תאומים כתב:הרב אום, מה שלומך?
אם אתה או כל כוותך תוכלו לאמת עבורי אם אכן הרב דביר שליט"א הינו מבוגרי פומבדיתא 13, ומאיזה מחזור, וגם באיזו ישיבה למד לאחמ"כ, תודתי נתונה מראש.
אגב, היכן למד העילוי המופלא הגר"י גולדשטיין זצ"ל (המדובר באשכול סמוך) טרם הגיעו לישיבת איתרי?
הגרב"מ אזרחי פירש שם מי הוא בעל המעשה?
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 66 אורחים