קו ירוק כתב:אלוקיך ציון - ה' ימלוך בך לדור ודור.
מה פירוש "אלוקיך ציון - ה' ימלוך בך לדור ודור"?
מה שנכון נכון כתב:אין כאן שתי בקשות, אלא תקבולת משלימה.
כל הללויה שבתהילים הוא קריאה לכשעצמה. [לכל הפירושים בפסחים].
וכן מוכח מהטעמים כפי שכבר העירו.
ממש בדרך אגב, לפי אלו שלא גורסים "ועל הניסים", אלא "על הניסים", ראיתי שהרוקח מפרש את זה באופן רצוף ממש. ז"ל "מתפלל עד מודים אנחנו לך עד מעולם קוינו לך על הנסים, למה קוינו לך על הנסים שעשית נפלאות ועל הפורקן נס הפדיה שפדיתנו ועל הגבורות שהראית ועל התשועות שעשית ועל המלחמות שעשית לאבותינו בימים ההם שהיו בצרה בזמן הזה".עושה חדשות כתב:הערה נוספת. אולי היא פשוטה, אבל אני שמתי לב לזה רק לאחרונה
בסידורים, מופיע ה'מודים' בצורה מחולקת, כש'ועל כולם' פותח כביכול קטע חדש, זאת בשל ועל הניסים המודפס שם, ולכן השתרש כאילו מודים דרבנן הוא מקביל למודים של הש"ץ רק עד מעולם קיוינו לך.
ודבר מצוי הוא שאם הש"ץ הזדרז במודים יותר מהקהל, הרי הוא ממתין להם עד שיסיימו, ורק אח"כ ממשיך ועל כולם.
אמנם אליבא דאמת אין שום מקור לכאו' לתפיסה הזו, ובאמת המודים דרבנן הולך כנגד כל ברכת המודים, ואם אמנם מזדרזים לסיימו לפני החתימה של הש"ץ כדי לענות אחריו אמן, אבל אין שום חלוקה בין מעולם קיוינו לך ובין ועל כולם.
עושה חדשות כתב:ממש בדרך אגב, לפי אלו שלא גורסים "ועל הניסים", אלא "על הניסים", ראיתי שהרוקח מפרש את זה באופן רצוף ממש. ז"ל "מתפלל עד מודים אנחנו לך עד מעולם קוינו לך על הנסים, למה קוינו לך על הנסים שעשית נפלאות ועל הפורקן נס הפדיה שפדיתנו ועל הגבורות שהראית ועל התשועות שעשית ועל המלחמות שעשית לאבותינו בימים ההם שהיו בצרה בזמן הזה".עושה חדשות כתב:הערה נוספת. אולי היא פשוטה, אבל אני שמתי לב לזה רק לאחרונה
בסידורים, מופיע ה'מודים' בצורה מחולקת, כש'ועל כולם' פותח כביכול קטע חדש, זאת בשל ועל הניסים המודפס שם, ולכן השתרש כאילו מודים דרבנן הוא מקביל למודים של הש"ץ רק עד מעולם קיוינו לך.
ודבר מצוי הוא שאם הש"ץ הזדרז במודים יותר מהקהל, הרי הוא ממתין להם עד שיסיימו, ורק אח"כ ממשיך ועל כולם.
אמנם אליבא דאמת אין שום מקור לכאו' לתפיסה הזו, ובאמת המודים דרבנן הולך כנגד כל ברכת המודים, ואם אמנם מזדרזים לסיימו לפני החתימה של הש"ץ כדי לענות אחריו אמן, אבל אין שום חלוקה בין מעולם קיוינו לך ובין ועל כולם.
סעדיה כתב: ילה"ע למה הנוהגים כהגר"א אינם אומרים על הניסים במודים דרבנן?
בברכה המשולשת כתב:סעדיה כתב: ילה"ע למה הנוהגים כהגר"א אינם אומרים על הניסים במודים דרבנן?
למה שיאמרוהו?
סעדיה כתב:בברכה המשולשת כתב:סעדיה כתב: ילה"ע למה הנוהגים כהגר"א אינם אומרים על הניסים במודים דרבנן?
למה שיאמרוהו?
לדעת הגר"א הציבור מתפללים שמו"ע פעם נוספת ע"י הקשבתם להש"ץ (עי' בהמובא במע"ר המפואר עמ' נ"ד), ואילו בברכת הודאה לא יוצאים מהש"ץ אלא אומרים בעצמם וחותמים בשם.
למה שלא יתחייבו באמירת על הניסים?
סעדיה כתב:הרי הגר"א מפרש את דברי הגמ' (ברכות ל"ב:) "יחזור ויתפלל" דאיירי בחזרת הש"ץ (ביאורי אגדות שם).
עושה חדשות כתב:יש לכאו' שיבוש מצוי באמירת 'ממקומך' בקדושה,
והוא, דבסופו אמרי' ...לדור ודור ולנצח נצחים, ובהרבה סידורים (גם המדוייקים!) יש כאן סימן הפסק, ואח"כ ממשיכים "ועינינו תראינה מלכותיך כדבר האמור וכו' ימלוך...".
ולכאו' ז"א, כי הפסוק ימלוך וכו' לא קאי דווקא על ועינינו, אלא קאי על כל הפיוט, ממקומך תופיע ותמלוך, מתי תמלוך בציון, תתגדל ותתקדש בתוך ירושלים, וכו'.
וצריך לפסק כך:
לדור ודור לנצח נצחים, ועינינו תראינה מלכותיך. כדבר האמור וכו'
סעדיה כתב: ילה"ע למה הנוהגים כהגר"א אינם אומרים על הניסים במודים דרבנן?
בן עזאי כתב:סעדיה כתב: ילה"ע למה הנוהגים כהגר"א אינם אומרים על הניסים במודים דרבנן?
למה שיאמרוהו?
בן עזאי כתב:סעדיה,
ממ״נ זה קשה,
בן עזאי כתב:ולומר שהש״ץ הוציאם יד״ח חתימה בשם בלבד, כזה לא שמענו בשום מקום.
סעדיה כתב:בן עזאי כתב:ולומר שהש״ץ הוציאם יד״ח חתימה בשם בלבד, כזה לא שמענו בשום מקום.
נחלקו בזה רעק"א והח"ח - עי' בה"ל סי' רע"א ד"ה דאיתקש.
במקום להקשות על האבודרהם למה לא אומרים עה"נ בחנוכה עדיף לשאול למה לא חותמים כל יום בשם.
כמדומני ששניהם יתיישבו בתירוץ אחד.
בן עזאי כתב:סעדיה כתב:בן עזאי כתב:ולומר שהש״ץ הוציאם יד״ח חתימה בשם בלבד, כזה לא שמענו בשום מקום.
נחלקו בזה רעק"א והח"ח - עי' בה"ל סי' רע"א ד"ה דאיתקש.
במקום להקשות על האבודרהם למה לא אומרים עה"נ בחנוכה עדיף לשאול למה לא חותמים כל יום בשם.
כמדומני ששניהם יתיישבו בתירוץ אחד.
א. צדקת ממני, לא הכרתיו. (אך מסברא אני סבור כהח״ח שאמר ע״ז שהוא דוחק).
ב. הסוברים שאינו חותם בשם הוא משום דגם בלי שם הוי חתימה דומיא דבורא נפשות (כ״כ בב״י ובב״ח ועוד).
ג. לא הבנתי למה תלוים זב״ז וכמו שכתבתי באות הקודמת.
בן עזאי כתב:סעדיה,
במחכת״ה נר׳ שלא הבין דברי האבודרהם,
לאבודרהם לעולם א״א לצאת ידי חובת הודאה ע״י הש״ץ ד״אין דרך להודות ע״י שליח״ ואיך שלא תסביר את זה שלא חותמים בשם לעולם תצטרך להסביר למה לא אומר עה״נ במודים דרבנן הרי לא יוצא בהודאת הש״ץ על הניסים וצריך להודות על הניסים שלא ע״י שליח.
סעדיה כתב:בן עזאי כתב:סעדיה,
במחכת״ה נר׳ שלא הבין דברי האבודרהם,
לאבודרהם לעולם א״א לצאת ידי חובת הודאה ע״י הש״ץ ד״אין דרך להודות ע״י שליח״ ואיך שלא תסביר את זה שלא חותמים בשם לעולם תצטרך להסביר למה לא אומר עה״נ במודים דרבנן הרי לא יוצא בהודאת הש״ץ על הניסים וצריך להודות על הניסים שלא ע״י שליח.
ליישב למה לא חותמים בשם - לדעת האבודרהם - צריך לומר אחת משתי אלו.
א] שיוצאים ידי חתימה ע"י שומע כעונה =מספיק תחילת הודאה בעצמו כדי שלא תהיה כל ההודאה ע"י שליח, וא"כ אפ"ל כן גם לגבי על הניסים.
ב] שאין כאן חתימה בשם, ואכן אין זו ברכה אלא הודאה בעלמא, וא"כ לא קשה מתקנת חז"ל להזכיר חנוכה ב'ברכת הודאה'.
עושה חדשות כתב:על "לדור ודור הללויה" העירו עכשיו בחצ"ג (כהשלמה למאמרו של הרב לויפער), וציינו לד' הר"י בר יקר שכ' "לדור ודור נודה לך ע"ש לדור ודור הללויה", ודו"ק.
.נודה לך על שם אך צדיקים יודו לשמך
צור חיינו על שם (תהלים סד,ב) תצור חיי. מגן ישענו על שם (ש"ב כב,לו) ותתן לי מגן ישעך. אתה הוא לדור ודור על שם (תהלים קמו,י) לדור ודור הללויה. נודה לך על שם (שם קמ,יד) אך צדיקים יודו לשמך.
בברכה המשולשת כתב:סעדיה כתב:בברכה המשולשת כתב:סעדיה כתב: ילה"ע למה הנוהגים כהגר"א אינם אומרים על הניסים במודים דרבנן?
למה שיאמרוהו?
לדעת הגר"א הציבור מתפללים שמו"ע פעם נוספת ע"י הקשבתם להש"ץ (עי' בהמובא במע"ר המפואר עמ' נ"ד), ואילו בברכת הודאה לא יוצאים מהש"ץ אלא אומרים בעצמם וחותמים בשם.
למה שלא יתחייבו באמירת על הניסים?
כדכד כתב:רופא שאינו נאמן אלא רק רחמן אינו רופא
אסור שהרחמנות תיקדם לנאמנות ובפרט ברפואה
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 29 אורחים