שבטיישראל כתב:במחזור פרנקל לחג הפסח ג"כ איתא "נקוקי סעיפים", ומ"מ מביא שם מב' כת"י שכתוב "נקקי" (וכנראה המדובר בט"ס)
ובפירושו שם כתב "הפייטן נתן את הצירופים "נקיקי סלעים" (ישעי'ז', י"ט) ו"סעיפי סלעים" (ישעי' ב', כ"א) ועשה מהם צירוף חדש ור"ל המתים הטמונים באדמה".
(יצויין שכפירוש זו כבר מבואר בכל פירושי הראשונים ובכת"י השונות, וכ"ה במעגלי צדק והדרת קודש)
ואכן צ"ב למה שינה מ"נקיקי" לנקוקי".
חכם באשי כתב:הלשון 'נקוק' מצוי בפיוט לר"א הקליר: "וּבַתֵּבָה אֲשֶׁר תַּחְתָּיו פְּקוּקָה / וְנַפְשׁוֹת צוּרִים בְּתוֹכָהּ נְקוּקָה",
ושם מדבר על נשמות הצדיקים המצויות, כביכול, בתיבה שתחת כסא הכבוד.
ולא חיפשתי בתוכנת 'מאגרים', אך מי שיחפש שם, ימצא שם כהנה וכהנה.
ישבב הסופר כתב:והחכם דראל מתנגד לכל זה באמרו שהוא סמיכות נרדפים שרגיל בפיוטים ואף בתנ"ך, ואת התמיה השאיר כדקאי.
ואמנם אודה שדבריו נכוחים, אך בצירוף התמיה אצדד כדבריי.
דראל כתב:ישבב הסופר כתב:והחכם דראל מתנגד לכל זה באמרו שהוא סמיכות נרדפים שרגיל בפיוטים ואף בתנ"ך, ואת התמיה השאיר כדקאי.
ואמנם אודה שדבריו נכוחים, אך בצירוף התמיה אצדד כדבריי.
פליאה על פליאה.
פליאה ראשונה: כיצד הבין אי מי מדברי כי אני תמה על עצם המילה. כל שציינתי כי מילה זו קשה, ואם אין לה מקורות, אין סיבה לחדשה.
פליאה שניה: הכיצד הבנת כי 'נקוקי' הוא סמיכות נרדפים?! ביטוי כגון 'נקיקי סעיפים' הוא סמיכות נרדפים, שהרי די באחד מהם כדי להסביר את המילה. דוגמאות בתנ"ך: 'תקות חוט', 'ענן עתר' ועוד. יש עוד להרחיב בזה, ועוד חזון למועד.
תולעת ספרים07 כתב:ישבב שלום רב:
עד כמה שזכור לי המלבי"ם מאריך להסביר את ההבדל בין נקיק לבין נקרת [הצור] שנקיק הוא סדק [בחגוי הסלע] ונקרת הוא כעין בור. - ואין זה מסתדר עם מה שכתבת שנקוקי הכוונה לקבורים. - מה גם שיתכן בהחלט שקבר הוא מלשון נקרת הצור ומדוע בחר לכנות את הקבורים בלשון נקוקי ולא בלשון קבורים כלשון הפסוק.
תולעת ספרים07 כתב:ישבב שלום רב:
עד כמה שזכור לי המלבי"ם מאריך להסביר את ההבדל בין נקיק לבין נקרת [הצור] שנקיק הוא סדק [בחגוי הסלע] ונקרת הוא כעין בור. - ואין זה מסתדר עם מה שכתבת שנקוקי הכוונה לקבורים. - מה גם שיתכן בהחלט שקבר הוא מלשון נקרת הצור ומדוע בחר לכנות את הקבורים בלשון נקוקי ולא בלשון קבורים כלשון הפסוק.
כמו כן עד כמה שזכור לי נוסח מעין זה יש גם אצל אחד הקורבצים של תפילת גשם ושם לבטח לא תפרש שצריך לגשם כדי להחיותם.
בברכת חג שמח.
שבטיישראל כתב:הפיוט המדובר הוא קטע מסילוק "מלך במשפט יעמיד ארץ" לשחרית יום א' דר"ה לר"א הקליר (סילוק לקדושתא "את חיל יום פקודה")
תתפלא אבל ישנם כאלה שמכירים את הפיוטים ע"י אמירתם מתוך המחזור ביו"ט ... ולא מתוך קריאה בספרי מדע ..... !!!!
(ומש"ה אני תמיד מבקש מקור לכל פיוט)
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 77 אורחים