ישראל הר כסף כתב:שמעתי פעם מליצה 'קשה עלי- פרידתכם' דהיינו שמחלוקת הגורמת לפירוד קשה על הקב"ה.
אבל באמת טמון בזה משהו יותר חזק. כי קשה לקב"ה שאת המחלוקת תולים כל הצדדים בו. קשה ש'עלי' פרידתכם.
וכמצוי היום שהכל לשם שמים, כמובן.
נוטר הכרמים כתב:עוד בענין 'יפה נדרשת'
במקו"א הבאתי אשר שמעתי בזה רעיון נאה משמו של הגאון רבי אברהם י. הכהן פאם זצ"ל ריש מתיבתא תורה ודעת, דנראה ביאור הדברים, דאין כאן רק מראה מקום עם 'הסכמה' בעלמא, אלא דרש"י הוא אבי אבות מפרשי הפשט, וכמו שכתב בכמה דוכתי: ואני לפרש פשוטו של מקרא באתי, ואמנם על דרך כלל הדרש אינו עולה בקנה אחד עם הפשט ושני שבילין הן. ברם, כאן בפר' קרח - בא רש"י ואומר - הפשט עולה יפה עם הדרש והיו לאחדים.
ולפי"ז הוסיף עוד במה שנהוג ומקובל בישראל לברך בעת חיתום קישור התנאים שבין חתן וכלה, יעלה הזיווג יפה, דלפי האמור נמצא דמטבע הלשון 'יפה' הוא כאשר הפשט והדרש עולים בקנה אחד. וזאת היא הברכה לחתן ולכלה. שכן אמרו בקידושין (ל,ב) לפרש המקרא 'וראה חיים עם האשה אשר אהבת' על לימוד התורה, ומברכים אנו את החתן והכלה שאמנם, דרש זה יעלה יפה עם הפשט, יחד עם לקיחת האשה כפשוטו יהא לקיחת התורה, וזהו יעלה הזיווג יפה יפה.
נאשער כתב:כמדומני שזהו מהבא"ח,ובני קרח לא מתו,שבני קרח-ה"ה תולדותיו שהוא המחלוקת-לא מתו,והם בכל דור ודור בכל שעה ושעה,ד' ישמרנו ויצילנו.
סגי נהור כתב:
וקדמו אדמו"ר מליובאוויטש זצ"ל בפנינה נאה בדומה לזה, שהרי הקושיא פשוטה - מה לרש"י 'לחלק ציונים' למדרשי חז"ל? אלא שכפי שכתב רש"י בעצמו, אינו מביא מדרש אלא במקום שהאגדה מיישבת פשטי המקראות, היינו שפשט הכתוב זקוק לאגדה זו. וזהו "יפה", שהרי לימדנו רש"י (שבת ס"ג.) גבי נשיאת כלי זין בשבת לעת"ל, שאע"פ שבזמן הזה תכשיטים הם לו, לעת"ל מתוך שאינו צריך אינו נאה. וכאן, כיון שהפשט זקוק לאגדה זו, הרי גם בדרך הפשט "יפה נדרשת".
נוטר הכרמים כתב:עוד בענין 'יפה נדרשת'
במקו"א הבאתי אשר שמעתי בזה רעיון נאה משמו של הגאון רבי אברהם י. הכהן פאם זצ"ל ריש מתיבתא תורה ודעת, דנראה ביאור הדברים, דאין כאן רק מראה מקום עם 'הסכמה' בעלמא, אלא דרש"י הוא אבי אבות מפרשי הפשט, וכמו שכתב בכמה דוכתי: ואני לפרש פשוטו של מקרא באתי, ואמנם על דרך כלל הדרש אינו עולה בקנה אחד עם הפשט ושני שבילין הן. ברם, כאן בפר' קרח - בא רש"י ואומר - הפשט עולה יפה עם הדרש והיו לאחדים. .
קראקובער כתב:סגי נהור כתב:
וקדמו אדמו"ר מליובאוויטש זצ"ל בפנינה נאה בדומה לזה, שהרי הקושיא פשוטה - מה לרש"י 'לחלק ציונים' למדרשי חז"ל? אלא שכפי שכתב רש"י בעצמו, אינו מביא מדרש אלא במקום שהאגדה מיישבת פשטי המקראות, היינו שפשט הכתוב זקוק לאגדה זו. וזהו "יפה", שהרי לימדנו רש"י (שבת ס"ג.) גבי נשיאת כלי זין בשבת לעת"ל, שאע"פ שבזמן הזה תכשיטים הם לו, לעת"ל מתוך שאינו צריך אינו נאה. וכאן, כיון שהפשט זקוק לאגדה זו, הרי גם בדרך הפשט "יפה נדרשת".
וקדם לשניהם הט"ז בפירושו עה"ת.
סגי נהור כתב:מעניין מה שכותב שם הט"ז בקושייתו, שאסור לומר גם "שמועה זו נאה" לחוד, ולא רק "שמועה זו נאה ושמועה זו אינה נאה". דומה שעמא דבר אין מקפידים על כך. ויש לעיין אם מצאנו חולקים להדיא.
מה שנכון נכון כתב:סגי נהור כתב:מעניין מה שכותב שם הט"ז בקושייתו, שאסור לומר גם "שמועה זו נאה" לחוד, ולא רק "שמועה זו נאה ושמועה זו אינה נאה". דומה שעמא דבר אין מקפידים על כך. ויש לעיין אם מצאנו חולקים להדיא.
ראה יבי"א ח"ב יו"ד סט"ז.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 167 אורחים