שמואל דוד כתב:רש״י פרשת בלק פרק כב פסוק לב: כי ירט כו׳ רבותינו ״חכמי המשנה״ דרשוהו כו׳
יש להעיר קצת שאין זה משנה רק גמרא בשבת קה. ע״ש.
אָמַר רַבִּי יִרְמְיָה, וְאִי תֵּימָא רַבִּי חִיָּא בַּר אַבָּא, תַּרְגּוּם שֶׁל תּוֹרָה, אוּנְקְלוֹס הַגֵּר אֲמָרוֹ מִפִּי רַבִּי אֱלִיעֶזֶר וְרַבִּי יְהוֹשֻׁעַ; תַּרְגּוּם שֶׁל נְבִיאִים, יוֹנָתָן בֶּן עֻזִּיאֵל אֲמָרוֹ מִפִּי חַגַּי זְכַרְיָה וּמַלְאָכִי.שמואל דוד כתב:חכמי המשנה מדברים בלשון הקודש בלבד, אין להם שייכות ללשון הארמי ולא היו יודעים אלא העברי בלבד.
בני ארץ ישראל אינן רגילים בלשון ארמי, ע"כ תרגמו את תיבת 'רטטה' ל'נטתה' למען יבינו בני ארץ ישראל, ביאור הדרשה.
ואף מפטרין אותן בגט כתוב ארמית, כמו ששנינו בפרק המגרש:בְּנִין דִּכְרִין דִּיֶהֱוֹן לִיכִי מִנַּאי, אִנּוּן יִרְתוּן כְּסַף כְּתֻבָּתִיךְ יָתֵר עַל חוּלַקְהוֹן דְּעִם אֲחֵיהוֹן.
בְּנָן נֻקְבָן דִּיֶהֶוְיָן לִיכִי מִנַּאי, יֶהֶוְיָן יָתְבָן בְּבֵיתִי וּמִתַּזְנָן מִנִּכְסַי עַד דְּיִתְנַסְבָן לְגֻבְרִין.
אַתְּ תְּהֵא יָתְבָא בְּבֵיתִי וּמִתַּזְנָא מִנִּכְסַי כָּל יְמֵי מִגַּד אַלְמְנוּתִיךְ בְּבֵיתִי.
גּוּפוֹ שֶׁל גֵּט - רַבִּי יְהוּדָה אוֹמֵר: וְדֵן דִּיֶהֱוֵי לִיכִי מִנַּאי סְפַר תֵּרוּכִין וְאִגֶּרֶת שִׁבּוּקִין וְגֵט פִּטּוּרִין,
לִמְהַךְ לְהִתְנְסָבָא לְכָל גְּבַר דִּיתִצְבִּיִין.
שייף נפיק כתב:יתכן שבכת''י היה כתוב חכמי המ' והכוונה לחכמי המדרש ופתח הבח' הזעצ' חכמי המשנה.
שמואל דוד כתב:מצינו הרבה פעמים שרש״י כותב משנה על ברייתא.
כמדומני שהרש״ש דיבר בזה בכ״מ.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 27 אורחים