שפופרת של ביצה כתב:הנפטר המכובד היה בנו של הרב אהרן שלמה אלברג ז"ל פרנס העיר קוטנא שבפולין, ממקימי בני ברק [אגב שמו הועלם] מדמויות ההוד של תל אביב הישנה. הרב אלברג, חסיד סקרנביץ' מובהק, למד אצל גדול הדור מקוטנא ואצל תלמידיו ואף כתב ספר שלם על גאון ישראל ה"ישועות מלכו" מקוטנא. בספרו של הרב ברומברג על הרב ישראל אליהו יהושע טרונק המצוי באוצר משוקעות ידיעותיו הרחבות של הרב אלברג, ומובאות שם תורות רבות בשמו. ספרו על הגאון מקוטנא מצוי בכתב יד ואני מניח שהספר יצא לאור בעתיד. הרב אלברג הוא צאצא של רשכבה"ג צדיק יסוד עולם רבי בעריש חסיד זלה"ה.
ר' אהרן שלמה מעיר קוטנא היה בן למשפחת רבנים גדולי תורה ואנשי מעשה.
בהיותו עוד תלמיד בחדר הצטיין בתפיסתו המהירה ובשכל ישר, וכאשר הגיע לגיל עשר נתקבל בין צעירי התלמידים של הגאון ר' יהושע'לה זצ"ל. בהיותו בן שש עשרה נתיתם מאביו ר' זאב צבי ז"ל, למדן חסיד וגם משכיל ומנהל חשבונות בחברה מסחרית גדולה, ואחרי מות אביו פרנס הוא את המשפחה ונתקבל במקום אביו כמנהל חשבונות. אולם יחד עם זה המשיך בלמוד גפ"ת בבית המדרש בשקידה ובהתמדה וגם למד בעצמו שפות לועזיות פולנית רוסית גרמנית ואנגלית. עם כיבוש הגרמנים במלחמת העולם הראשונה כאשר ניתנה זכות לבחור בועד הקהילה חוקי נבחר הוא לפרנס הקהילה והיה פעיל מאוד באירגונה.
יש לציין על שני מקרים מפעליו, בזמן הכיבוש היה קיצוב בצרכי מזון, בפרוס הפסח היה חשש שיהיה מחסור במצות לפסח אז הוא פנה לשר המחוז הגרמני שכן הוא שלט בשפה הגרמנית ובקש ממנו כמות מספיקה של חיטה לטחון קמח למצות והוא נענה לבקשתו וקבל כמות גדולה כך שכל יהודי העיר קבלו זאת בשמחה ובהבעת תודה.
ב-2 לנובמבר בשנת 1917 ביום פרסום הצהרת בלפור על זכות של בית לאומי בא"י בשביל העם היהודי הוא נתן פקודה מטעם ועד הקהילה שכל היהודים יסגרו את החנויות באמצע היום ויבואו לאספת עם בבית הכנסת לכבוד המאורע הגדול הזה שם נשא נאום ציון נלהב וההתלהבות היתה גדולה בין כל קהל השומעים.
המנוח יסד וארגן מוסדות חנוך בעיר, מתלמוד תורה עד בי"ד תיכון בשם "עם הספר" מיסודו של יו"ר הועד המפקח של הד"ר ברודא מלודז', בהיותו יו"ר הועד המפקח של ביה"ס השגיח בפקדנות שהמנהל יכניס בתכנית הלמודים שעות קבועות ללימודי היהדות.
ביחוד הוא פעל למען יסוד המזרחי בפולין, רכש חברים רבים מתוך הצבור החסידי בעיר ונבחר לחבר הועד המרכזי הראשון של המזרחי כשנוסד בפולין.
בשנת תרפ"ה עלה לארץ עם משפחתו, לאחר זמן מסוים נתבקש לשתף פעולה עם מיסדי מושבת בני ברק, הרבה מרץ ויוזמה הוא השקיע בפתוח המושבה והצליח בשליחות לארה"ב להפצת מניות של בנק בני ברק שכן בתקופת המשבר הגדול בשנות תרפ"ו-פ"ז כשהשגת מזומנים לפעולה כלכלית היתה קשה היה הבנק עוגן הצלה ממש.
גם בארץ הוא המשיך בפעולות הסתדרות המזרחי ומוסדותיה, והוא גם עבד כמנהל חשבונות ראשי בבנק המזרחי בת"א.
ר' אהרן שלמה היה ידוע כלמדן ובקי בש"ס והיה מחונן בזכרון להפליא, כאשר מישהו הזכיר מאמר בתלמוד ולא ידע את מקומו הוא נגש לארון הספרים ופתח את הגמרא והראה לו מקום המאמר, הוא לא פסק פומיה מגירסא כל ימי חייו, היה חסיד ותיק מחסידי סנקרביץ והתנהג בחסידות בכל הליכותיו. היה ירא שמים וחרד לדבר ה' בכל פרט, היה בעל מידות טובות והלך בדרכי נועם ומקבל את כל אדם בסבר פנים יפות. היה גם נדיב לב ועשה צדקה וחסד לקרובים ולרחוקים.
שמו ינון ויזכר תמיד.
שפופרת של ביצה כתב:תיקון טעות.
הרב אהרן שלמה אלברג ז"ל פרנס העיר קוטנא שבפולין, ממקימי בני ברק [אגב שמו הועלם] מדמויות ההוד של תל אביב הישנה. הרב אלברג, חסיד סקרנביץ' מובהק, למד אצל גדול הדור מקוטנא ואצל תלמידיו ואף כתב ספר שלם על גאון ישראל ה"ישועות מלכו" מקוטנא. בספרו של הרב ברומברג על הרב ישראל אליהו יהושע טרונק המצוי באוצר משוקעות ידיעותיו הרחבות של הרב אלברג, ומובאות שם תורות רבות בשמו.
ספרו על הגאון מקוטנא מצוי בכתב יד ואני מניח שהספר יצא לאור בעתיד.
איש_ספר כתב:שפורפרת תודה.
המאמר שאני העליתי הוא מתוך ספר שהוציאו מכתביו של ר' אהרן שלמה הנקרא אשא עיני.
ואחרי שיש לכותב ספר שלם על הגאון מקוטנא, למה פרסמו מאמר קצר זה?
----
דר"א קראתי כבר במקו"א, שהראדיזנר היה מסוכסך עם רוב ככל צדיקי פולין, ורק ר' יהושעלה מקוטנא היה מקרבו, (ואף נתן לו הסכמה לסד"ט כמדומה), ובני ביתו תמהו על גודל הקרבה שהיה מקרבו, ואיני זוכר מה השיב. אולי זה מופיע באחד ממאמרי ר' יהושע אייבשיץ על חתנו הנפש חיה.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 86 אורחים