- יומעיון.jpg (215.67 KiB) נצפה 14720 פעמים
נטורי קרתא כתב:‘מטמוני ארץ’ מאמינה שפיתוח ערוצי ההיסטוריה והארכיאולוגיה בחינוך התורני המוסדי, ייתן מענה חלקי למשברי המוטיבציה הגלויים והסמויים המתקיימים לדאבוננו בישיבות. עבודות מחקר שונות מצביעות על כך שההתמקדות היחידנית בחשיבה תורנית מופשטת, בחינוך התורני, מהווה אחד הגורמים המשמעותיים למשברים, אצל תלמידים שאינם מתוכנתים לסוג זה של חשיבה, ושל תלמידים שאינם עומדים בלחץ ההישגיות שנוצר בהצבת יעד אחד להערכה.
נוטר הכרמים כתב:חיים כתב:נטורי קרתא כתב:‘מטמוני ארץ’ מאמינה שפיתוח ערוצי ההיסטוריה והארכיאולוגיה בחינוך התורני המוסדי, ייתן מענה חלקי למשברי המוטיבציה הגלויים והסמויים המתקיימים לדאבוננו בישיבות. עבודות מחקר שונות מצביעות על כך שההתמקדות היחידנית בחשיבה תורנית מופשטת, בחינוך התורני, מהווה אחד הגורמים המשמעותיים למשברים, אצל תלמידים שאינם מתוכנתים לסוג זה של חשיבה, ושל תלמידים שאינם עומדים בלחץ ההישגיות שנוצר בהצבת יעד אחד להערכה.[/b]
וובכן, רותמים את המדע להצלה חלקית של עולם הישיבות.
ובכן לפי היעדים הכבירים והתקוות האדירות של מגלי המטמוניות בראשות ר' אליהו סולובייצ'יק שיחי' והיוזמות הנועזות והיומרניות שנטלו על שכמם, מותר לנו לצפות לאיזו סמכות רוחנית מגדולי התורה המקובלים שיפרוס חסות על כל התוכנית, לרבות הניתוחים המלומדים על המתרחש בישיבות והמשברים אשר פוקדים את התלמידים הנחשלים האומללים...
כל מילה פנינה.נטורי קרתא כתב:הכרה חווייתית של הנוער לצורת החיים הקדומה תֶּפַתֵּח אצלו זיקה רגשית לַעָבַר ולמה שהוא מייצג, תֶּעַבֶּה אצלו את תחושת השייכות הקולקטיבית של עם ישראל ותעצים אצלו את תחושת האחריות האישית בשימור הערכים היהודים.
חוצפא יסגא כתב:שלוש תמיהות:
א. לא ברור בשל מה יצא כל כך הרבה קצף. (אלא אם כן מישהו נעלב שלא צירפו אותו לרשימת החכמים מטעם עצמם...)
ב. כל אחד רשאי לא לחבב יוזמה כלשהי, אבל מה מצדיק את הדרישה: "מותר לנו לצפות לאיזו סמכות רוחנית מגדולי התורה המקובלים שיפרוס חסות על כל התוכנית"? היכן נאמר בשו"ע שתוכנית זקוקה לסמכות וחסות?
ג. מה מעידה העובדה, שכל התגובות שנרשמו עד עתה באתר זה עסקו בגנות ובגידופים? עד כדי כך הושחתה הנפש?
נוטר הכרמים כתב:חוצפא יסגא כתב:שלוש תמיהות:
א. לא ברור בשל מה יצא כל כך הרבה קצף. (אלא אם כן מישהו נעלב שלא צירפו אותו לרשימת החכמים מטעם עצמם...)
ב. כל אחד רשאי לא לחבב יוזמה כלשהי, אבל מה מצדיק את הדרישה: "מותר לנו לצפות לאיזו סמכות רוחנית מגדולי התורה המקובלים שיפרוס חסות על כל התוכנית"? היכן נאמר בשו"ע שתוכנית זקוקה לסמכות וחסות?
ג. מה מעידה העובדה, שכל התגובות שנרשמו עד עתה באתר זה עסקו בגנות ובגידופים? עד כדי כך הושחתה הנפש?
ה'חוצפה' הזו צצה ומשגשגת כל אימת שמחזיק הניקים הרבים מזדקק לה.
א. הטלת ספיקות ובירור תוכניות זה קצף?
ב. הנושא הוא לא חיבוב יוזמות. אולי הבעיה נעוצה דווקא במחשבה שתוכנית שאמורה להיות משמעותית כ"כ, לא זקוקה לסמכות וחסות?
ג. מעידה על התוכנית ההזויה.
חיים כתב:הגיון פשוט!
נוטר כרמים מחזיק ב-1530 הודעות,
לא נראה שהדבר מעיד על החזקת ניקים [פעילים] רבים?
לא כן?
נוטר הכרמים כתב:כמו כן כאשר נביא קושיא עצומה של ‘רבי עקיבא איגר’ נספר לתלמידים שהיה חי בין השנים תקכ”ב, לתקצ”ח ושזה מקביל פחות או יותר לזמנו של רבי חיים מואלוז’ין. נספר להם על שזכה שספריו התקבלו כספר יסוד בישיבות, ושפסקיו משמשות כמקור חשוב לפוסקים שאחריו. אפשר גם להוסיף להם שנולד באוסטריה, ושנלחם עם התנועה הרפורמית, ושהתחתן עם בתו של סוחר גדול שפירנס אותו במשך מספר שנים, ורק לאחר התרוששות חותנו הוכרח להתמנות לרב לפרנסתו. אפשר להקריא לתלמידים חלקים מהצואה שלו על הוצאת התשובות, בו אפשר לראות את יראת ההוראה שלו. אפשר גם לספר להם על נכדו רבי יהודה לייב איגר, שנהפך לחסיד מקורב לקוצק. אפשר לתת לתלמידים להשוות בין תירוצו של רע”א לבין תשובותיהם של אחרונים אחרים, כמו החת”ס, על אותו קושיא, בכדי ללמוד ולהפנים את תורתו של רע”א.
נוטר הכרמים כתב:חלק קטן מהתוכנית המהפכנית של הרב סולובייציק, בתחום החינוכי - פדגוגי בהקניית הגמ'. כך נלמד את יעקב ישראל או את חיים מאיר את סוגיית 'יאוש שלא מדעת', כך נבטיח את עתידנו הנצחי... [מקור: האתר אליו שלח הלינק].
כאשר ניגש לדוגמה ללמד את סוגית יאוש שלא מדעת ונזכיר את דברי ‘אביי ורבא’ נעצור לרגע לספר קצת עליהם. נספר להם ששמו האמיתי של אביי היה ‘נחמני’ ושנקרא ‘אביי’ שיש בה ראשי התיבות של הפסוק “אשר בך ירוחם יתום” כי אביו מת לפני לידתו ואמו מתה בשעת לידתו. נספר לו שאביי היה ראש המדברים בדור הרבעי של אמוראי בבל, נספר לו שאביי גדל בבית דודו ‘רבה בר נחמני’ ושרבותיו היו רבה ורב יוסף, ושאחרי פטירת רב יוסף נתמנה לראש ישיבת פומבדיתא. כאשר נזכיר את ‘רבא’ נספר לו שהיה חברו של אביי, ושהיה ראש ישיבה במחוזא, ושבירושלמי נקרא “ר’ בא” (כלומר ר’ אבא), ושהיה תלמידו של רב נחמן ושל רב יוסף וחתנו של רב חסדא, ושבמחלוקות הרבות שלו עם אביי הלכה כמותו חוץ מיע”ל קג”ם. כמובן שנספר לתלמיד גם את המסופר על ילדותם במסכת ברכות “אביי ורבא הוו יתבי קמיה דרבה. אמר להו רבה: למי מברכין? אמרי ליה: לרחמנא. ורחמנא היכא יתיב? רבא אחוי לשמי טללא; אביי נפק לברא אחוי כלפי שמיא. אמר להו רבה: תרווייכו רבנן הויתו – היינו דאמרי אינשי: בוצין בוצין מקטפיה ידיע”.
בור הגולה כתב:וד"א, הגר"ח מוואלאזין חי תק"ט - תקפ"א, זה מקביל להגרעק"א תקכ"ב - תקצ"ח?
חכם באשי כתב:האם בכל פעם ופעם שיזכירו את אביי או רבא יצטרך המלמד/מג"ש לתת הרצאה זו או שמספיק פעם ביום או פעם בשבוע?...
בור הגולה כתב:לא הבנתי אז גם הרשב"א ממש מקביל להרעק"א? כי גם הוא חי בערך שבעים וחמש שנה?
בור הגולה כתב:לא הבנתי אז גם הרשב"א ממש מקביל להרעק"א? כי גם הוא חי בערך שבעים וחמש שנה?
ישבב הסופר כתב:כשלעצמי אני אוחז שידיעת שלשלת היחס בתולדות התנאים והאמוראים עוזר מאוד בהבנת מסירת התורה ומבנה הגמרא, וזה מבהיר ומאיר את דברי חז"ל בהלכה ואגדה, ומבשרי אחזה שכשאני רואה בסוגיא את הרקע ההיסטורי מאחורי הקלעים, השמועות נסדרות בפי בקלות.
כמו כן ידיעת תולדות הפוסקים ומיקומם, ממי קיבלו ואל מי מסרו, עוזר בהבנת תולדות ההלכה והמנהג בישראל. אין ספק שנתינת רקע בכל מקצוע שבתורה עוזר המון להבנת הדברים.
אבל מכל מקום, ברור שאי אפשר לחנך בחורים בדרך זה ולמלאות סאתם בנתוני היסטוריה וסיפורי תולדות, ובוודאי שלא לערב את זה באמצע לימוד סוגיא קשה. אין ידיעת הדברים הללו אלא מעלה ממעלות ההשתלמות, וכל שוחר חכמה ימצאנה בבוא העת לכך.
נטורי קרתא כתב:זר אם היה נקלע להכא, היה סבור שכל בעלי הניקים הקוראים תיגר על הרעיון ללמד מעט היסטוריה בסיסית העשויה לסייע בהבנת דברי חכמים, הם ת"ח המייגעים את מוחם רק בהויות דאביי ורבא, ביאוש 'בכח' או יאוש בפועל', ובסברת באיסורא אתא לידיה'. אבל אם היתה עומדת לו סבלנותו של אותו זר, היה מגלה עד מהרה שכל בעלי הניקים הקוראים תיגר, הם עצמם כל עיסוקם בתולדותיו של ר' אליקום ב"ר געציל שדוד חותנו היה רב בקוסטנטין ישן, ושמחה גדולה אחזתם כשגילו את מצבתה של אחותו. צאו ובדקו!
ולעצם הענין, ראוי לעיין בהקדמות שם הגדולים וסדר הדורות.
בור הגולה כתב:אגב, כמדומה שאייזנשטט היתה במדינת הונגריה בתוקפת רעק"א.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 191 אורחים