דרופתקי דאורייתא כתב:האם יש מקור שלעת"ל מזכירים לאדם כל מה שלמד בעוה"ז?
במדרש משלי פ' י מבואר להיפך, שנשאל על כל פרט ופרט לעת"ל. אבל זכורני שראיתי מובא פעם שלעת"ל מזכירים לאדם כל תורה שהוציא מפיו, וביארו בזה ענין המעלה שיש גם בגירסא בעלמא, ולפי שעה איני מוצא מקור כזה, וכל היודע בה דבר יודיענו נא ושכמ"ה.
אורח כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:היכן המקור לכך ש"קרבנות" זה מלשון "קירבה"?
רמב"ן ויקרא א ס"פ ט
ע. דשא כתב:בא' מכתבי היד שעברתי עליהם מצאתי:.
האם ידוע מקור למאמר זה?
דרופתקי דאורייתא כתב:המקור בשם הקדמונים שאין הטובה ניכרת אלא בחסרונה?
רבי שמעון בן חלפתא בעל בשר הוה יומא חד הוה חמימא ליה הוה סליק ויתיב אשינא דטורא אמר לה לברתיה בתי הניפי עלי במניפא ואני אתן ליך ככרין דנרד אדהכי נשבא זיקא אמר כמה ככרין דנרד למרי דיכי
וכאשר בא הרוח אמר כמה ככרין דנרד למארי דיכי כלומר כמה וכמה דברים שאין האדם מרגיש שבאים מן הש"י לתועלת האדם שראוי לו לשבח עליהם השם יתברך רק כאן היה מרגיש החסרון קודם שבא הרוח והיה משבח אל הקדוש ברוך הוא
דרופתקי דאורייתא כתב:אורח כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:היכן המקור לכך ש"קרבנות" זה מלשון "קירבה"?
רמב"ן ויקרא א ס"פ ט
ייש"כ.
ידוע עוד מקורות מדברי הקדמונים (דייקא) לזה?
וזה סוד הקרבן שסודו לשון קריבות, והיינו לקרב כל הענפים אל שרשם
והאיש משתאה לה: מנין לו לרש"י דבר מחודש זה (ספירה על ידי מניית השקלים), אשר איננו מבואר במקרא, ואף חכמינו לא הרמיזו אליו בשום מקום ברמז כלשהו?כְּשֶׁתַּחְפֹּץ לְקַבֵּל סְכוּם מִנְיָנָם לָדַעַת כַּמָּה הֵם, אַל תִּמְנֵם לַגֻּלְגֹּלֶת, אֶלָּא יִתְּנוּ כָּל אֶחָד מַחֲצִית הַשֶּׁקֶל, וְתִמְנֶה אֶת הַשְּׁקָלִים וְתֵדַע מִנְיָנָם.
עובדיה חן כתב:מחפש מקור בגמרא [נדמה לי תענית] שבכל התורה כולל תושע"פ יש עניין בגירסא ללא הבנה.
כמו"כ יש שמועה בשם החז"א שמי שסיים הש"ס בלי להבין רק בגירסא יעשה סיום.מחפש מקור לשמועה.
כמו"כ היכן נמצא הח"ח שאומר שכל מה שאדם למד [או גרס] בעה"ז ,בעולם האמת יבין לעומקו.
גימפעל כתב:עובדיה חן כתב:מחפש מקור בגמרא [נדמה לי תענית] שבכל התורה כולל תושע"פ יש עניין בגירסא ללא הבנה.
כמו"כ יש שמועה בשם החז"א שמי שסיים הש"ס בלי להבין רק בגירסא יעשה סיום.מחפש מקור לשמועה.
כמו"כ היכן נמצא הח"ח שאומר שכל מה שאדם למד [או גרס] בעה"ז ,בעולם האמת יבין לעומקו.
ע"ז יט ע"א: ואמר רבא לעולם ליגריס איניש ואע"ג דמשכח ואע"ג דלא ידע מאי קאמר שנאמר (תהלים קיט, כ) גרסה נפשי לתאבה גרסה כתיב ולא כתיב טחנה.
דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
עובדיה חן כתב:כמו"כ היכן נמצא הח"ח שאומר שכל מה שאדם למד [או גרס] בעה"ז ,בעולם האמת יבין לעומקו.
עובדיה חן כתב:גימפעל כתב:עובדיה חן כתב:מחפש מקור בגמרא [נדמה לי תענית] שבכל התורה כולל תושע"פ יש עניין בגירסא ללא הבנה.
כמו"כ יש שמועה בשם החז"א שמי שסיים הש"ס בלי להבין רק בגירסא יעשה סיום.מחפש מקור לשמועה.
כמו"כ היכן נמצא הח"ח שאומר שכל מה שאדם למד [או גרס] בעה"ז ,בעולם האמת יבין לעומקו.
ע"ז יט ע"א: ואמר רבא לעולם ליגריס איניש ואע"ג דמשכח ואע"ג דלא ידע מאי קאמר שנאמר (תהלים קיט, כ) גרסה נפשי לתאבה גרסה כתיב ולא כתיב טחנה.
יש"כ,השאלה היא האם זה גם על תשע"פ כי ככל הזכור לי שאין מצות ת"ת בזה.
עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
זה נדפס בחי' רעק"א על ברכות שנדפס בארה"ב ע"י ר' זילברברג.
דא עקא שקטע זה אינו לרעק"א אלא תוספת המו"ל, שהוסיף בחידושים משלו.
דרופתקי דאורייתא כתב:עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
זה נדפס בחי' רעק"א על ברכות שנדפס בארה"ב ע"י ר' זילברברג.
דא עקא שקטע זה אינו לרעק"א אלא תוספת המו"ל, שהוסיף בחידושים משלו.
יישר כח!
כמדומני שראיתי באיזה ספר של ליקוטים מדברי רעק"א לפי ערכים שמביא זאת בשם רעק"א.
ושאלתי לבקיאים ולא ידעו להשיב.
אז כנראה יש כאן טעות.
עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
זה נדפס בחי' רעק"א על ברכות שנדפס בארה"ב ע"י ר' זילברברג.
דא עקא שקטע זה אינו לרעק"א אלא תוספת המו"ל, שהוסיף בחידושים משלו.
יישר כח!
כמדומני שראיתי באיזה ספר של ליקוטים מדברי רעק"א לפי ערכים שמביא זאת בשם רעק"א.
ושאלתי לבקיאים ולא ידעו להשיב.
אז כנראה יש כאן טעות.
טוב, הבה נדייק יותר.
זה צילום הספר המדובר, וצילום הקטע המדובר. הספר עצמו מיוחס לרעק"א, אבל יודעי דבר אומרים שהמו"ל הוסיף קטעים משלו וייחסם לרעק"א.
ואכן דבר תורה זה לא ידוע משום מקור אחר כמיוחס לרעק"א, והעוסקים בתורתו טוענים שאינו בסגנונו כלל. כך שהסברא נותנת לקבל את דעת המערערים.
עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
זה נדפס בחי' רעק"א על ברכות שנדפס בארה"ב ע"י ר' זילברברג.
דא עקא שקטע זה אינו לרעק"א אלא תוספת המו"ל, שהוסיף בחידושים משלו.
דרופתקי דאורייתא כתב:תודה רבה!
אם יוכל לבאר לי מי הם "יודעי דבר", והאם נכתב בזה כבר? (בפורום או במקו"א?)
ומי אלו "העוסקים בתורתו" שטוענים כך?
מדבריך משמע שהדברים ידועים, אנא הרחב עוד מעט.. ושכמ"ה
דרופתקי דאורייתא כתב:עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
זה נדפס בחי' רעק"א על ברכות שנדפס בארה"ב ע"י ר' זילברברג.
דא עקא שקטע זה אינו לרעק"א אלא תוספת המו"ל, שהוסיף בחידושים משלו.
אולי יש לזה מקור אחר מלבד דברי רעק"א? (שמהם "לקח" המו"ל דבריו אלו?)
עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:עתניאל בן קנז כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:בשם רעק"א,
כל המשמח חתן וכו', כל אחד לפי מדרגתו
לבן תורה - בדברי תורה
לאדם פשוט - דברי אגדה
פחות מזה - במילתא דבדיחותא ומילתא בעלמא
זה נדפס בחי' רעק"א על ברכות שנדפס בארה"ב ע"י ר' זילברברג.
דא עקא שקטע זה אינו לרעק"א אלא תוספת המו"ל, שהוסיף בחידושים משלו.
אולי יש לזה מקור אחר מלבד דברי רעק"א? (שמהם "לקח" המו"ל דבריו אלו?)
כתבתי על פי 'מחקר' קטן שעשיתי בעבר, להתחקות על מקור מימרא זו. שדי מפורסמת במלקטים השונים.
המערערים על 'אמינות' מהדורת זילברברג, רבי שלמה פישר (צפונות ג') רצו"ב. וכך שמעתי מעוד רבים...
מאידך יצא חוברת שלמה, 'להצדיק' את אמינות המהדורא. לא היה לי פנאי לקראה עדיין. ישנה באוצר
http://tablet.otzar.org/pages/?&pagenum=1&book=604912
דרופתקי דאורייתא כתב:והמקור בשם הקדמונים שאין הטובה ניכרת אלא בחסרונה?
דרופתקי דאורייתא כתב:דרופתקי דאורייתא כתב:והמקור בשם הקדמונים שאין הטובה ניכרת אלא בחסרונה?
הגרי"ח סופר שליט"א אמר לי כי כך הובא גם דברי רבי משה חפץ בספרו מלאכת מחשבת פרשת ויחי. (אם יכול מישהו להעלות הדברים ושכמ"ה).
ויצמח פורקניה כתב:שלום לחברי ורבני האוצר
אני מחפש מקור לדברי הגאון יעב"ץ שהובא בדרשות חת"ס
ויצמח פורקניה כתב:שלום לחברי ורבני האוצר
אני מחפש מקור לדברי הגאון יעב"ץ שהובא בדרשות חת"ס
שברי לוחות כתב:ויצמח פורקניה כתב:שלום לחברי ורבני האוצר
אני מחפש מקור לדברי הגאון יעב"ץ שהובא בדרשות חת"ס
בסידור יעב"ץ כותב ביום י"ד וביום ט"ו שהוא יום מילת משה
וראה עוד בספר עקדת משה ח"ד סימן מב אות א שהאריך במקור דברי היעב"ץ, ומה שהביא שם מכת"י היעב"ץ
זסבה כתב:שברי לוחות כתב:ויצמח פורקניה כתב:שלום לחברי ורבני האוצר
אני מחפש מקור לדברי הגאון יעב"ץ שהובא בדרשות חת"ס
בסידור יעב"ץ כותב ביום י"ד וביום ט"ו שהוא יום מילת משה
וראה עוד בספר עקדת משה ח"ד סימן מב אות א שהאריך במקור דברי היעב"ץ, ומה שהביא שם מכת"י היעב"ץ
יום מילתו היה בשבת, אבל היותו נולד מהול הטיפו ממנו דם ברית למחרתו נמצא יום מילתו בט"ו.
456456 כתב:זכורני לפני כמה שנים שהיתה בקולמוס (הישן והטוב) כתבה על משחק הקלפים הידוע ג'וקר, שלטענת הכותב כל כולו מלא וגדוש בסמלים נוצרים ואליליים.
אשמח אם מישהו יודע היכן בדיוק זה היה.
ויצמח פורקניה כתב:שלום לחברי ורבני האוצר
אני מחפש מקור לדברי הגאון יעב"ץ שהובא בדרשות חת"ס
תם מה הוא אומר כתב:לאיזה מדרש כוונתו? [או בדומה לזה עכ"פ]
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 14 אורחים