עקביה כתב:משלי שועלים כתב:היכן ניתן להשיג?
ומה מחירו?
נתבקשתי להעלות:
רשימת חנויות בישראל בהן ניתן להשיג את הספר:
אלתר ספרים - רחוב חזון איש בני ברק
גיטלר - רחוב שלמה המלך בני ברק
סאטמר ספרים - רחוב ישמח משה בני ברק
אורייתא - רבי עקיבא פינת ירושלים בני ברק
גירסה - רחוב חפץ חיים מול זכרון משה ירושלים
ספרי הישיבה - רחוב בית ישראל ירושלים
ספרים ווינקל - רחוב עלי הכהן ירושלים
ספרי אור החיים מניס - מאה שערים פינת חבקוק ירושלים
יודאיקה סנטר - בית שמש רמה א
רשימת חנויות בארה"ב:
Judaica plaza-1700 Madison Ave, Lakewood NJ, (732)942-4500
Torah treasures-254 2nd St. Lakewood NJ, (732)901-1911
Biegelseisen-4409 16th Ave Brooklyn NY, (718) 436-1165
Bais hasforim- 59 Route 59, Monsey NY, (845)371-1495
Eichlers- 5004 13th Ave. Brooklyn NY, 718-633-1505
Keter-- 5309 13th Ave .Brooklyn NY 718-480-5532
Keter lakwood 1200 america ave unit8b
Merkaz seforim 24/27 orchard at monsey
Z. Berman Boro Park 4602 17th Ave, Brooklyn
חיים שאול כתב:מה המחיר בערך?
חיים שאול כתב:מה המחיר בערך?
לענין כתב:מה זה 'חכמת ישראל'? ועוד בספרי יסוד???
יוצא פוניבז' כתב:לא התרשמתי שמדובר בספר מקצועי ממש.
אני בטוח שתמצאו בספר אי אלו ספרי דרוש שנדפסו פעם אחת בלבד במשך 500 שנה, וכמובן שאין להם חשיבות יתירה בספרות של עמנו...
תמהני איך אפשר לכתוב כך, כאשר כבר נכתב למעלה כי בחיבור לא מוצגים כלל אינקונבולות למשל !א. חיים כתב:יוצא פוניבז' כתב:לא התרשמתי שמדובר בספר מקצועי ממש.
אחרי כל הדברים הנמלצים - סוף סוף מישהו כותב את הדברים כמות שהם...
דרכם של סוחרי ספרים ישנים וגם של אלו שקונים את הסחורה היא, שישנה חשיבות לדפוס ראשון של ספר, ותו לא. [מלבד אם יש לאותו טופס פרטי, גם אם הוא מדפוס שני, יחוס מיוחד - כלומר שייכות לאחד מהגדולים וכו'].
הספר נועד לשרת את המקצוע, ובדרך גם מן הסתם לפרסם את המו"ל שיידעו שהם עוסקים בתחום. מובאים בו דפוס ראשון בלבד של אותם הספרים המוזכרים בו, או גם דפוס נוסף אם יש בו פירוש הנדפס לראשונה באותו הדפוס. זהו המידע שהספר ייעד את עצמו לתת לנו. לא יותר.
נפש החיים כתב:אני בטוח שתמצאו בספר אי אלו ספרי דרוש שנדפסו פעם אחת בלבד במשך 500 שנה, וכמובן שאין להם חשיבות יתירה בספרות של עמנו...
ספרי הדרוש שנרשמו מועטים הם אבל כולם מפורסמים ויסודיים בענף הדרוש ואלו הם:
דרשת הרמב"ן
דרשות אבן שועיב (ספר דרוש מזמן הראשונים מצוטט ומושקע בספרי דרוש הבאים אחריו)
דרשות הר"ן
נפוצות יהודה (מוסקאטו)
עוללות אפרים (מבעל כלי יקר)
בינה לעתים (מבעל גדולי תרומה)
יערות דבש (לר"י אייבשיץ )
אהל יעקב (להמגיד מדובנא )
דומני שגם הרב המעיר לעיל יסכים שספרים אלו הם יסודיים בענף הדרוש .
וכן בהוספות צויינו עוד כמה ספרים חשובים
מהעבר כתב:ראיתי בספר מס' 405 ספר תחינות ותמונות תפלות סדור מנהג ספרד ויניציאה שנת ( רפ"ד) ש"ד ושעל הנוסח בסידור הזה נתחברו כוונות האר"י מה פשר הסוגריים רפ"ד זה לקח עשרים שנה להדפיס?
איש_ספר כתב:
לגופו של דבר אבקש להוסיף, כי במבוא מצהירים המחברים כי הם לא כללו בספר פריטים שאין אפשרות להשיגם כלל, והם אינקובולות וספרים שידוע שלא נותר מהם אלא עותק אחד. על פניו, העקרון הזה מתאים יותר למטרה הנזכרת של קיבוץ ובנית ספרית ספרי יסוד. אכן זכור לי שהר"ש ליברמן באחד ממבואותיו עמד ע"כ כי השפעתם של האינקובולות על הספרים הבאים אחריהם, היתה מועטה. אחפש דבריו ואעלה.
דוב גרין כתב:איש_ספר כתב:
לגופו של דבר אבקש להוסיף, כי במבוא מצהירים המחברים כי הם לא כללו בספר פריטים שאין אפשרות להשיגם כלל, והם אינקובולות וספרים שידוע שלא נותר מהם אלא עותק אחד. על פניו, העקרון הזה מתאים יותר למטרה הנזכרת של קיבוץ ובנית ספרית ספרי יסוד. אכן זכור לי שהר"ש ליברמן באחד ממבואותיו עמד ע"כ כי השפעתם של האינקובולות על הספרים הבאים אחריהם, היתה מועטה. אחפש דבריו ואעלה.
זה סיבה למה לא מספיק רק דפוס ראשון, אבל אין היגיון להביא רק דפוס שני או שלישי. קשה לדמיין היכי תימצי בה יש נפ"מ לקורא שהמורה נדפס בשי"א אבל אינו זקוק למידע אודות דפוס הקדום יותר.
דוב גרין כתב:איש_ספר כתב:
לגופו של דבר אבקש להוסיף, כי במבוא מצהירים המחברים כי הם לא כללו בספר פריטים שאין אפשרות להשיגם כלל, והם אינקובולות וספרים שידוע שלא נותר מהם אלא עותק אחד. על פניו, העקרון הזה מתאים יותר למטרה הנזכרת של קיבוץ ובנית ספרית ספרי יסוד. אכן זכור לי שהר"ש ליברמן באחד ממבואותיו עמד ע"כ כי השפעתם של האינקובולות על הספרים הבאים אחריהם, היתה מועטה. אחפש דבריו ואעלה.
זה סיבה למה לא מספיק רק דפוס ראשון, אבל אין היגיון להביא רק דפוס שני או שלישי. קשה לדמיין היכי תימצי בה יש נפ"מ לקורא שהמורה נדפס בשי"א אבל אינו זקוק למידע אודות דפוס הקדום יותר.
איש_ספר כתב:הזכרתי למעלה את דברי ליברמן
התכוונתי לדבריו אלו שבראש תוספתא כפשוטה. וכרגע איני מבין מה בדיוק רצה בזה, האם שיקולים של נוחות בלבד (בספרית הסמינר היו לא מעט אינק'...) או שלדעתו רוב האינקונבולות לא היה להם השפעה על הדפוסים שאחריהם?!
====
ליטאי מקורי כתב:הספר נפלא !! מרהיב עין (הרבה ידיעות )
שאלה לחכמי הפורום ראיתי שרוב ספרי הראשונים על הש"ס נדפסו רק בשנות סוף הת' ותק' מה זה אומר? האם לא היה לזה ביקוש מתחילת הדפוס רכ"ט מאתים חמישים שנה ?
שלמה משלם כתב:זו תופעה מענינת ומסקרנת שמקורה מסתבר בשימוש רב בספרים יסודיים אלו וכן מטלטולי הגלות, שריפות וכו' שאלתי היא, האם מישהו יודע אם קיימת תופעה זו גם בספרי אומות העולם, שנותרו לפליטה עותקים יחידים או מהדורות שנכחדו לגמרי ולא נודע מהם שום עותק?
כל הגורמים שהזכרנו (=בלאי הקלף והדיו, שרפות, נזקי מים, מלחמות וגירושים, החרמות בפקודת הצנזורה) כילו את רובם המכריע של כתבי היד. מקצת הגורמים שמנינו - כגון פרעות וצנזורה - השפיעו על הספר העברי הרבה יותר ממה שהשפיעו על גורלם של ספרים אחרים, והם הביאו לאבדן מסיבי של הספר העברי דווקא...
פלגינן כתב:שלמה משלם כתב:זו תופעה מענינת ומסקרנת שמקורה מסתבר בשימוש רב בספרים יסודיים אלו וכן מטלטולי הגלות, שריפות וכו' שאלתי היא, האם מישהו יודע אם קיימת תופעה זו גם בספרי אומות העולם, שנותרו לפליטה עותקים יחידים או מהדורות שנכחדו לגמרי ולא נודע מהם שום עותק?
בוודאי..
שלמה משלם כתב:הוא מתייחס גם אל ספרים מודפסים או רק על כתבי יד?
אהרן חן כתב:פלגינן כתב:שלמה משלם כתב:זו תופעה מענינת ומסקרנת שמקורה מסתבר בשימוש רב בספרים יסודיים אלו וכן מטלטולי הגלות, שריפות וכו' שאלתי היא, האם מישהו יודע אם קיימת תופעה זו גם בספרי אומות העולם, שנותרו לפליטה עותקים יחידים או מהדורות שנכחדו לגמרי ולא נודע מהם שום עותק?
בוודאי..
והלך בזה הרה"ח פלגינן לשיטתו כאן:
https://forum.otzar.org/viewtopic.php?f ... 99#p562278
אהרן חן כתב:גם ההודעה ההיא לא היתה משיטתך. so whet ?
שלמה משלם כתב:ברור שגם בתוך הרשימה גופא, אפשר לדרג מה יותר יסודי ומה פחות ואני מאמין שזו דילמה שעמדה לפני העורכים, אולם בספר זה יש לכאורה ענין, כי הוא סוג ספרותי שלא היה עד אז, חיבור שלם שכולו הוקדש למטרה אחת, יישוב תמיהות רבותינו בעלי התוס' על רש"י.
ולעצם הענין בעבר ספר מגיני שלמה היה די נפוץ ועד השואה ראה אור שש פעמים: אמשטרדם תע"ה, זולקווא תצ"ג, ויניציאה תק"א, לבוב תקע"ו, וארשא תרמ"ו גרוסווארדיין תש"ד.
רבותינו גדולי האחרונים הגו בספרו ופלפלו בדבריו כסדר, די לנו אם נינו בעל פני יהושע הזכירו בספרו למעלה ממאה וחמישים פעמים!!1 כדי להחשיבו כספר יסוד.
וכן ספרו שגור על לשונם של בעל קרבן נתנאל, הפרי מגדים בראש יוסף, הפלאה בספריו על כתובות וקדושין (קרוב לשלושים פעם) הצל"ח בספריו על הש"ס ותשובותיו רבי עקיבא איגר והחתם סופר ועד בעל שואל ומשיב שהיה מיו"ח והרשימה ארוכה.
אגב, כיוון שהספר נדפס במהדורה שלישית באיטליה, הוא היה מצוי בידי בעל 'שבת של מי' שהזכירו עשרות פעמים וכמדומה שלא החסיר ממנו אפילו דיבור אחד.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 216 אורחים