השש בדברי תורה כתב:ראה גם הגהות יעב"ץ למסכת שבת ג, ב וז"ל, דרב בבי - ב' ראשונה בצירי ושניה בקמץ - כצ"ל.
שם ישראל כתב:בספר של"ה כללי התלמוד, כלל לשונות סוגיות, אות ר' (ובדפוסים המצויים סעיף שס"ח), מובא כך:
רב ביבי בר אביי, כך צריך לקרות השם בציר"י תחת בי"ת ראשון, ובקמ"ץ תחת בי"ת שני, ושם זה תמצא בעזרא (ב, יא) 'בבי בבי שש מאות עשרים ושלשה'.
ארזי הלבנון כתב:בעלון ׳בית נאמן׳ של הגר"מ מאזוז האחרון (חיי שרה ה׳תש"פ) כתב שלדעתו ההגייה היא ביבי בחיריק, שאם לא כן היה צריך להיות כתוב ׳ביבאי׳, כמו ׳זכאי׳ וכדומה.
בברכה המשולשת כתב:ארזי הלבנון כתב:בעלון ׳בית נאמן׳ של הגר"מ מאזוז האחרון (חיי שרה ה׳תש"פ) כתב שלדעתו ההגייה היא ביבי בחיריק, שאם לא כן היה צריך להיות כתוב ׳ביבאי׳, כמו ׳זכאי׳ וכדומה.
ולפי כתיב האי"י?
ארזי הלבנון כתב:בעלון ׳בית נאמן׳ של הגר"מ מאזוז האחרון (חיי שרה ה׳תש"פ) כתב שלדעתו ההגייה היא ביבי בחיריק, שאם לא כן היה צריך להיות כתוב ׳ביבאי׳, כמו ׳זכאי׳ וכדומה.
בברכה המשולשת כתב:ולפי הכתיב הארצישראלי?
קאצ'קלה כתב:חשוב להוסיף, במסכת שקלים שנדפסה עם הבבלי מובא: "בן ביביי". ויש שגרסו שם: "בן ביבאי" (כת"י אוקספורד 726, ר' שלמה סיריליאו). ובפירוש תלמיד ר' שמואל ב"ר שניאור עמ' 58, ובירושלמי שבעין יעקב דפו"ר (שאלוניקי רעו-רפב): "בן בבאי".
גם ביומא כג ע"א נוסח הדפוס: "בן ביבאי". וכן גירסת תוספות רי"ד שם ותוספות הרא"ש שם טו ע"א. ובכמה כת"י (בהמ"ל 108, סט. פטרבורג 293): "בן בבאי". ובפירוש רבינו אליקים ליומא כג א: "בן בביי".
לפי הכתיב ביבאי-בבאי-ביביי-בביי, מוכרחת הבי"ת השניה להנקד קמוצה או פתוחה [דוגמת יוחאי-יוחיי, זכאי-זכיי], לא בצירה או חירק. והדברים ברורים.
ארזי הלבנון כתב:איני יודע מה סובר והאם ידע על כך.
הינה הדברים ככתבם וכלשונם
ארזי הלבנון כתב:איני יודע מה סובר והאם ידע על כך.
הינה הדברים ככתבם וכלשונם
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 42 אורחים