יקר כתב:האם גליון תמוז ראה אור?
לא
יקר כתב:האם גליון תמוז ראה אור?
אחד מעיר כתב:יצא גליון טבת עט
אבל אינני יודע אם ניתן להורדה
הקיק כתב:קישור ל'המעין' גיליון 229 ניסן תשע"ט
http://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=53
הקיק כתב:רצ"ב. הק' יואל
הקיק כתב:רצ"ב גיליון 230 תמוז תשע"ט
הקיק כתב:לא הבנתי מה ההערה. הק' יואל
לענין כתב:מאד נהניתי מהמחקר המרתק של הרבנים סטרוק ושץ, על הרגשות בימינו. הנה בקובץ תשובות כותב מרן הגרי"ש זיע"א שבגלל שהיום נשים לא מרגישות, לכן מדאורייתא הם טמאות גם בלי הרגשה, ולכן יצא להחמיר טובא בדיני כתמים. ועיין בדברי יעקב להגר"י עדס שליט"א (בתשובות הגרי"ש, עמ' תצ"ג) שאומר שזו 'כנראה התשובה המחודשת ביותר בעניני הלכה למעשה החמורים שבכל ספרי מרן הגריש"א הנדפסים עד היום'! ומביא שם דבר פלא שביום בו נפטר הרב אלישיב אחזו בדף היומי בנדה דף נ"ח (והזכיר שם מעשה פלא ממה שהיה עמו שליט"א בשיעור של הרב זיכרמן בכותל המערבי באותו יום שבו נפטר הגריש"א, עיין עלה). ובאמת שיש לזה הרבה השלכות למעשה.
והנה כותבי המאמר כותבים את הדבר הפשוט, כי ככל הנראה רוב גדול מאד של הנשים בימינו אכן מרגישות! ואדרבה דוקא נשים שלימדו אותם שהיום אין הרגשה הם הם שבאמת פחות מרגישות - ומהסיבה הפשוטה שמונח להם בתת מודע שלא מרגישים! צריך באמת לבדוק את הנתונים בצורה יסודית, ועכ"פ אם כן הוא - הדרינן לעיקר דיני כתמים, ונוגע זה כמובן הרבה לחידושו הגדול הנ"ל של הגריש"א.
וכמו כן יש ליתן את הדעת על העובדה שהתבררה בסקר הנ"ל, כי קרוב לחמשים אחוז (!) מהנשאלות השיבו כי הן מרגישות 'פתיחה בפתח הנרתיק', וכאן ציינו הכותבים כי הרגשת פתיחה כזו (שאינה בצואר הרחם) לא מצאנו שאחד הפוסקים התייחס אליה. ובאמת שזה פלא, אם באמת חצי מהנשים מרגישים זאת - אם כן הדבר אומר דרשני. ויש לדון שמא 'פתיחת מקורה' שבתרומת הדשן כולל גם פתיחת הנרתיק [שמצאנו בחז"ל שנקרא מקור - 'הדור מי רגלים למקור']. וא"כ הרגשה זו שכיחה בהחלט. קצרו של דבר יש ליתן את הדעת לנתונים שהוצגו במאמר, וכמובן לברר את הדברים בצורה יסודית [וכמראה מקום בעלמא, הנה במאמר הנפלא 'בניינה של אשה' הראה יפה הרב ג"ח ולדנברג ביאורים יסודיים בהחלט בדבר ביאור מקומם של החדר העליה והפרוזדור שנזכרו במשנה, ובאו באותו המאמר כמה דברים חדשים בביאורי הסוגיות, עיין עליו (וקיצורו נמצא ב'אסיא' קי"א-קי"ב). וכפי המצויין בתוכן - הרי שבעמ' 38 הוא עוסק בנ"מ ההלכתית לענין הרגשה. בידי נמצא המאמר הנ"ל, אלא שכל סעיף ט' העוסק בענייני הלכה (עמודים 35-41) נחסר ממנו, ויש ליתן את הדעת על האמור שם].
לכבוד לענין היקר,
שמחנו לקבל תגובתך בעניין 'הרגשות הנידה בימינו'.
אכן, גם אותנו הנתונים הנ"ל הפתיעו, ובאמת שישנן השלכות רבות ומגוונות לנתונים העולים. ובעיקר, דומה שיש כאן קריאת כיוון להעמקה במציאות ימינו על ידי בחינת המציאות לאשורה. נראה לענ"ד שלשם כך יש ללמד נשים מהן ההרגשות השונות ולבקש מהן לעקוב אחריהן ולנסות לתארן בשפתן, ולא חלילה להמשיך ללמד ש'נשים אינן מרגישות בימינו'.
יישר כוח ותודה על הדברים המחזקים,
שנזכה להגדיל תורה ולהאדירה,
ידידיה סטרוק ודוד שץ.
לענין כתב:הרב ספראי הוכיח שאין לחוש על דבר הסתרת הטבילה מפני יחידים, מהא דרבי יוחנן דהוה יתיב על שערי טבילה. והיה לו להוכיח ביתר פשיטות, מהנשים הנמצאות בבית הטבילה גופיה [ואין חילוק בדבר זה בין אנשים לנשים, שהרי חובת ההסתרה היא גם מנשים, וכדיעו"ש]. ומרבי יוחנן לכאורה אין כל הוכחה, שהרי בודאי לא היה מסתכל בהם כלל אלא היה יושב ושונה, וממילא אין כאן כל פרסום לגביו [ולא הוצרך רב גידל בברכות כ' א' לומר דדמיין באפיה כי קאקי חיורי רק כלפי החשש דיצר הרע בהרהור, אך ודאי לא היה מסתכל בהם כלל, ואין פרסום לגביה כאשר אינו רואה אותה ועוד דאינה ידועה לו בשם].
ייש"כ לכת"ר ששם עינ הבדולח בקטני מילי דידי, וזה חלקי בכל עמלי.
בשעת כתיבת הדברים היה פשו ל שר' יוחנן היה רואה לפחות חלק מהנשים בראייה בעלמא ולכן אמר על זה דדמו עליה כקאקי חיורי
לגבי הנשים העומדות בבית הטבילה, אודה ולא אבוש שלא חשבתי על זה כלל.
אך אולי יש מקום לומר שכיוון שכך היא התקנה לטבול כאשר עומד מישהו על גבה על כרחך באחת שרואה כן לא חשיב כפירסום, אלא ביותר מזה.
ולענין שאר הנשים הממתינות איתה בבית הטבילה במקוואות שיש בהם אולם המתנה אחד גדול, באמת אינני יודע עד כמה יהיה כשר הדבר לדברי הר"ד מורגנשטרן.
ואחתום מעין הפתיחה בהודאה מרובה
'דַּבֵּר אֶל בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְיִסָּעוּ'... / דבר העורך
שיטת החיד"א בקבוע ופריש / פרופ' יהונתן אומן, פרופ' ישראל אומן ושהם בריס
"ובִער בשדה אחר" – שומת נזיקין בימינו / הרב רפאל שלמה דיכובסקי
האיסור או החובה לברוח מן העיר בשעת המגפה / משה דוד צ’צ’יק
אילן, אילן, מה אברך בראייתך? / הרב אוריאל פרנק
הגבלת גיל לכהונת חכמי הסנהדרין / הרב יצחק ברוך רוזנבלום
שם ה' בתרגום הסידור לאמהרית / הרב יהודה הלוי עמיחי
'דרך התורה לפרוט ולכלול': עיון בשיטת הרמב"ן במצות 'קדושים תהיו' / הרב ד"ר אבי ליפשיץ
מצבת רבי ברוך, אבי מהר"ם מרוטנבורג / אברהם פרנקל
פרשת ה'עניים' שהצטרפו לעליית החסידים בשנת תקל"ז / אברהם אביש שור
תגובות והערות
האם הקונטרס 'יגעתי ומצאתי' מעולם לא נדפס? / הרב דניאל יוסף רקח
נתקבלו במערכת
מה שנכון נכון כתב:
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 161 אורחים