איש_ספר כתב:בדקת במהדורות החדשות?
יהודה בן יעקב כתב:כמדומני שכך זה, כשכותבים תגובה ואח"כ מוחקים אותה
איש_ספר כתב:
מהו טיב גיטין?
בזה של ר"ח מודעי, לא מצאתי
חד ברנש כתב: ברכת אליהו' לבעל שבט מוסר
בקרו טלה כתב:חד ברנש כתב: ברכת אליהו' לבעל שבט מוסר
להרב אליהו דוויך - תקנ"ג
אליהו חיים כתב:הגהות מהר"ב רנשבורג תענית י"ז א' (דף היומי של היום) ...שוב ראיתי כן בש"י ודו"ק,
בדרך כלל ר"ת ל'שיח יצחק' (להרב יצחק נוניס ואיס) וכפי שהובא בהגהותיו ליומא כמה פעמים, אך חיבוריו הידועים הם רק למס' יומא וחגיגה, אולי היה לפניו גם חיבור על מס' תענית, או שהר"ת כאן הם לספר אחר?
אליהו חיים כתב:הגהות מהר"ב רנשבורג תענית י"ז א' (דף היומי של היום) ...שוב ראיתי כן בש"י ודו"ק,
בדרך כלל ר"ת ל'שיח יצחק' (להרב יצחק נוניס ואיס) וכפי שהובא בהגהותיו ליומא כמה פעמים, אך חיבוריו הידועים הם רק למס' יומא וחגיגה, אולי היה לפניו גם חיבור על מס' תענית, או שהר"ת כאן הם לספר אחר?
דורש מבקש כתב:מי זה שו"ת הר"ב
בקרו טלה כתב:דורש מבקש כתב:מי זה שו"ת הר"ב
הר"ב - הרי בשמים [להרב ארי' ליבוש הלוי הורוויץ אב"ד סטאניסלאב]
הוד_והדר כתב:לא נראה לי.
הפמ"ג מביא בעוד מקום אחר שהלבוש קורא לעצמו תופר, בפירושו לאבות...
הוד_והדר כתב:ובספרו תיבת גמא פרשת אחרי פירש גם
שכר מצוה שיזדמן לו עוד מצוה, ושכר עבירה מזוהם בנפש רחוק מקדושה יזדמן לו עוד עבירה ח"ו. שכר מצוה בהאי עלמא ליכא, משל למלך במלחמה מטבע לא טובה. לבעל מלחמה פשוט כופל שכירתו במלחמה במטבע ההוא ובביתו לא כן, משא"כ לשר צבא שם נפשו בכפו במלחמה אין נותן לו כ"א כדי חיותו ומשלם שכרו בביתו בעת שלום במטבע טובה. כן יארע לצדיק ולרשע בעוה"ז, משא"כ שכר מצוה שיזדמן לו עוד מצוה, משל למלך אמר לחייט אם תתפור לי בגד כרצוני, זה שכרך - אתן לך עוד לתפור כן זה בוודאי זה שייך רק בהאי עלמא עולם עשיה:
הוד_והדר כתב:וקיימא לן בתשובת גדולי הספרדיים, דאם אחד נשבע לאשה בעת נשיאתה שלא יגרשנה, וגם שלא יקח אחרת עליה - כי אצלם אין נוהג חרם דרבינו גרשום מאור הגולה, גם אם תמרוד בו אז אסור לגרשה, כיון שסבר וקיבל. וגם לא יוכל להתיר שבועה זאת בפני ג', כיון שהוא לטובת חבירו -היינו האשה בלתי רשותה ורצונה, רק עד הבית דין יבא דבר שניהם
מי יודע מי מכיר?
באמונתו כתב:הוד_והדר כתב:וקיימא לן בתשובת גדולי הספרדיים, דאם אחד נשבע לאשה בעת נשיאתה שלא יגרשנה, וגם שלא יקח אחרת עליה - כי אצלם אין נוהג חרם דרבינו גרשום מאור הגולה, גם אם תמרוד בו אז אסור לגרשה, כיון שסבר וקיבל. וגם לא יוכל להתיר שבועה זאת בפני ג', כיון שהוא לטובת חבירו -היינו האשה בלתי רשותה ורצונה, רק עד הבית דין יבא דבר שניהם
מי יודע מי מכיר?
בפני יצחק - אבולעפיה, נמצאת אריכות דברים בזה, ושם מ"מ נוספים.
הוד_והדר כתב:וקיימא לן בתשובת גדולי הספרדיים, דאם אחד נשבע לאשה בעת נשיאתה שלא יגרשנה, וגם שלא יקח אחרת עליה - כי אצלם אין נוהג חרם דרבינו גרשום מאור הגולה, גם אם תמרוד בו אז אסור לגרשה, כיון שסבר וקיבל. וגם לא יוכל להתיר שבועה זאת בפני ג', כיון שהוא לטובת חבירו -היינו האשה בלתי רשותה ורצונה, רק עד הבית דין יבא דבר שניהם
מי יודע מי מכיר?
קאצ'קלה כתב:בספר בן יוחאי, ווין תקע"ה, עמ' קטז
בן יוחאי.
לאיזה ספר או ספרי הזכרונות כוונתו? אולי לספרי משכילי זמנו?
עצם הרעיון שהמשנה האחרונה שבמשניות (מאמר ר' יהושע בן לוי) נוספה מאוחר יותר, מופיע בספרים רבים. אבל סגנון זה לא מצאתי בינתיים.
[בעמ' קכד הביא ג"כ ענין אחד בשם "ס' הזכרונות", והדבר נמצא בספרים רבים, ביניהם סדה"ד ושה"ג].
באמונתו כתב:נזכר גם במצורף פה:
ונ"ל ע"פ מ"ש המפרשים טעם למה הקדוש ברוך הוא ישלם שכר לצדיקים בעולם שאחר התחיה ולא אחר המיתה בגן עדן ומן הדין ראוי לשלם תיכף אחר המיתה שהרי הקדוש ברוך הוא מקיים כל התורה וכתיב ביומו תתן שכרו פי' תיכף שנגמר העבודה מגיע התשלומין והאדם במותו נגמרת עבודתו ותירצו דקיי"ל האומר לפועלים עשו מלאכה אצל בעל הבית ושכרכם אצל בעל הבית שניהם אינן עוברים זה שאין פעולתו אצלו וזה משום שלא שכרו וה"נ היה משה מדבר לישראל ואמר להם ששכרם אצל הקדוש ברוך הוא ולא חל על שניהם מצות ביומו
יהודה בן יעקב כתב:מי הם המפרשים שקדמו לו, שכתבו כן?
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 111 אורחים