דרומי כתב:במקום אחד יש ארבע (נדיר מאוד).
דרומי כתב:לפעמים גם יש שלושה פירושים, וכמדומני שבמקום אחד יש ארבע (נדיר מאוד).
איש גלילי כתב:כמדומה שהעבודה הכי יסודית בענין זה, היא עבודתו של אדמו"ר מוהרמ"מ מליובאוויטש זצללה"ה.
בפשוטו, לא נראה לכאורה שיש צורך לתרץ דברים מסוג כזה.
יוסףאברישמי כתב:לבקשתך אכתוב את אשר מצאתי עד כה.
1. הגישה העיקרית בה נקטו מרבית פרשני רש"י החל מפרשנים קדומים כגון ה"שפתי חכמים" ועד לפרשנים בני זמננו כגון פרופ' נחמה ליבוביץ הינה כי בכל אחד מהפירושים קיים קושי מסוים אשר מכריח את רש"י להביא פירוש נוסף. -נראה שהרבי הולך בשיטה הזו.
יוסףאברישמי כתב:2.הגישה השנייה הינה של מרדכי טרופר ולפיה המונח "דבר אחר" קרוב במשמעותו למונח "פשוטו ומדרשו". לפי גישה זו שני הפירושים מקורם במדרשים, הפירוש הראשון יהיה קרוב יותר לפשט ואילו הפירוש השני יהיה יותר "מדרשי" באופיו ומובא לשם תוספת ביאור או הרחבה כל שהיא שרש"י רצה לעמוד עליה.
כנראה צ"ל: 'אחיינו'.ח. רוזנברג כתב:כמדומני שהראשון שהלך בדרך זו הוא "עמר נקא" לר"ע מברטנורא (דודו של מפרש המשנה).
ראה 'כללי רש"י' (קה"ת, תשע"ח) פ"ה.עזריאל ברגר כתב:עוררת אותי לשאלה: האם יש חילוק בין "דבר אחר" לבין "ומדרשו" או "ויש אומרים"? סביר להניח שרש"י שקל את דבריו במאזנים, ולא לחינם נקט לפעמים לשון כזו ולפעמים אחרת.
נראה דאגב שיטפי' אשתלי לי'. מוסג"פ:יוסףאברישמי כתב:משום שבכללי רש"י (בלוי) אין על זה פרק מסודר.... יש על פשט ודרש וכו' אבל על עצם העיקרון של שני תירוצים אין פרק מסודר....
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 65 אורחים