- 310.JPG (706.36 KiB) נצפה 18027 פעמים
איש_ספר כתב:העתקתי גם את תחילת הערך מהעמוד הימיני:
ע"ט) הרב מו"ה מאיר שלום הכהן גוריון מעיר קארעליץ. הגאון המובהק המופלא שהיה ראש ישיבה בקלויז יסו"ד בווילנא ואח"כ נתקבל לאבד"ק מאלאט ואח"כ היה אבד"ק בריינסק1 ובסוף ימיו עלה לעה"ק ירושלים ושם מנוחתו כבוד בשנת ת"ר2 [ובספר ציון לנפש נמצא שם הספד עליו3, הנדפס בעיר יאהנוסבורג בשנת תרט"ז] בן הרב הגדול שמריה הכהן ???יוסיפון בן גוריון הכהן ?? [ומוה"ר? מאיר שלום הנ"ל היה תלמיד של הגאון ? מוהר"ר חיים אב"ד ור"מ דק"ק וואלאזין] שהיה אבי של הגאונים: [א] הג"מ יהודה ליב הכהן גוריון אבד"ק מיכאוולישאק4...[ב] [הג"מ] שאול אהרן זעליג הכהן שהיה אבד"ק בריינסק ובק"ק דווינסק [מחבר ספר תשובות לשואל וספר מגן שאול], [ג] הג"מ משה יואל הכהן אבד"ק אנקישוט בעל מחבר ספר ראשי בשמים על או"ח ומביא שם חידושי תורה מאביו ומאחיו
1. טעות. בנו ונכדו הם שהיו בבריינסק, ראה לקמן.
2. צ"ל תקצ"ט.
3. שם בא הספד על 'רבי מאיר הלוי אבד"ק בריינסק', (מיהו?) ואינו רבי מאיר שלום הכהן זה.
4. בנו הוא הגאון רבי שאול בנימין הרב מראדישקוביץ ואח"כ בירושלים, הנודע בפרשת המחלוקת סביב החורבה ועץ חיים, בנו של ר' שאול בנימין הוא רבי מאיר שלום הכהן אב"ד בריינסק, מח"ס מלחמת שלום, נפטר בשנת תרמ"ו.
לפנינו דוגמא למשפחת גאונים שנודעו לשם ולתהילה בליטא (ראו בהקדמת תשובות לשואל ומגן שאול) ואילו כיום נשתקע שמם לגמרי.
ממשפחה מיוחסת זו נשתרגו עוד רבנים, המשלים יבורך.
תולדות כתב:http://toladot.blogspot.com/2009/02/blog-post_18.html
ר' ברוך קאהן (ב"ר מאיר שלום הכהן מבריינסק ב"ר שאול בנימין מראדושקוביץ), שלמד בוולוזין ונסמך להוראה על ידי דודו ר' משה יואל גוריון, ועל ידי ר' אליהו פיינשטיין מפרוזינא, הלך לו לאמריקה ונתפרנס ממעשה ידיו, וחיבר ספרים רבים ביניהם ספר שביל הזהב וספר משמיע שלום, וגם נדפס ממנו ספר הזכרון לתולדות משפחתו נ.י. תר"פ
מספרי מאיר פריעדקאווסקי, מעיר אגוסטאוו פלך ? וכעת מתגורר 829 זשעקסאן עוו. בראנקס נ.י. (ניו יארק) ספר זה נתן לי במתנה בן המחבר בשנת תר"צ, והרב המחבר נפטר בשנת תרצ"ג בארצינו הקדושה תנצב"ה
ברקים רב כתב:שהיו בניו של הגאון הגדול איש אלוקי מו"ה רבי הירש הלוי הורוויץ אבד"ק טשארטקוב אחי הגאון רשכבה"ג מוה"ר יעקב יוקל הלוי הורוויץ אבד"ק בראדי ובק"ק גלוגא ובק"ק אה"ו שהיו בניו של הגאון הגדול בדורו המקובל איש אלוקי מוה"ר מאיר הלוי הורוויץ אבד"ק טיקטין והגליל
מן הסתם התכונת תקפ"ב.מתעמק כתב:רבי מאיר נעכעס, שימש כרבה הראשון של בריינסק, נתמנה לרבנות בשנת תרפ"ב
צודק!איש_ספר כתב:מתעמק כתב:
רבי מאיר נעכעס, שימש כרבה הראשון של בריינסק, נתמנה לרבנות בשנת תרפ"ב
מן הסתם התכונת תקפ"ב.
איש_ספר כתב:העתקתי גם את תחילת הערך מהעמוד הימיני:
בן הרב הגדול שמריה הכהן ???יוסיפון בן גוריון הכהן ??
איש_ספר כתב:מאיר שלום הנ"ל היה תלמיד של הגאון ? מוהר"ר חיים אב"ד ור"מ דק"ק וואלאזין]
מיללער כתב:
ר' שאול בנימין הכהן מראדישקוביץ חותנו של ר' חיים הירשענזאהן יליד צפת ורב בהובוקן בארה"ב מח"ס מלכי בקודש ושא"ס
ברקים רב כתב:ואחי הגאון הגדול המפורסם בדורו מוה"ר נחום הלוי הורוויץ אבד"ק טשארטקוב שהיו בניו של הגאון הגדול איש אלוקי מו"ה רבי הירש הלוי הורוויץ אבד"ק טשארטקוב
מתעמק כתב:לענ"ד נראה שהמחבר שם הגדולים השלישי ערבב בין ג' האנשים, הוא ידע שהיה בתקופת רבי מאיר שלום הכהן גוריון (הסב) רב בבריינסק בשם רבי מאיר, וגם ידע שהיה רב בבריינסק בשם רבי מאיר שלום הכהן (הנכד), ולכך הרכיב הכל ביחד, והצמיד רבנות בריינסק לרבי מאיר שלום הכהן גוריון (הסב).צודק!איש_ספר כתב:מתעמק כתב:
רבי מאיר נעכעס, שימש כרבה הראשון של בריינסק, נתמנה לרבנות בשנת תרפ"ב
מן הסתם התכונת תקפ"ב.
מתעמק כתב:ע"ה) הרב מוה"ר מאיר סג"ל הלוי מגלוגא. הגאון המובהק מעיר פראג חבר ספר "דברי מאיר" דרושים על מסכתות, וספר "שמן המאור" באור על שו"ע או"ח והמגינים [עיין בחלק שני במערכת הספרים] וגם בא בהסכמה על ספר "כסף נבחר" הנדפס בעיר פראג בשנת תקפ"ז, בן הגאון הגדול מו"ה יחזקאל סג"ל הלוי אבד"ק בומסלא בעל ספר "מראה יחזקאל" על מסכת חולין בן1 הרה"ג מו"ה שמואל הלוי מגלוגא נין ונכד של הגאון הגדול מו"ה יחזקאל סג"ל אבד"ק קראטשין בהגאון מו"ה מאיר סג"ל אבד"ק זאמוטש בן הגאון הגדול מו"ה משה סג"ל אבד"ק מינסק. והגאון מו"ה מאיר הנ"ל היה ??? [אביו?] של המאוה"ג מו"ה רבי דוד שלעזינגער דיין ומו"צ דק"ק קעמפין2 בעל ספר "צדה לדרך" על דרוש בדברי הלכה ואגדה.
1. ראה כל זה בהקדמת ספר "שמן המאור".
2. צ"ע כי רבי דוד שלעזינגער חותם שם כאב"ד קראסקויא וקרייטצבורג, והגם שמזכיר שם אביו מו"ה רבי מאיר זצ"ל, אך אינו רומז לקשר בינו לבין מחבר ספרי דברי מאיר ושמן המאור (אף שיתכן הדבר לפי סדר השנים).
3. ספר "אבל יחיד" היא דרוש האחרון שבספר "ימין משה" מרבי משה קראניק (כנראה אביו של רבי מאיר הנזכר). לפום ריהטא נראה שגם דרוש "אבל יחיד" נתחבר ע"י רבי משה קראניק כשאר הספר.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 7 אורחים