ושא_נס כתב:בחידושים של אחד מרבני האחרונים שנכתבו כנראה אחר פרעות ת"ח-ת"ט, יש כמה ענינים שאני מחפש להם מקור, ואחזיק טובה מרובה למי שיסייעני בזה (חשוב שהמקורות יהיו מוקדמים ככל האפשר
"הגוים בזמן הזה לאו עבדי עבודה זרה הן כמו שאמרו רבותינו ז"ל, וכמו שכתב בלבוש סימן קנ"ז שמורה על אותן האומות שעובדי כוכבים ומזלות, עיין שם":
היכן הם דברי הלבוש הללו?
יישר כוח מרובה
שמא ניתן לצטט עוד משפט או שנים מלפניו או מלאחריו?ושא_נס כתב:ב. "ובאשר אצל הקדוש ברוך הוא גם המחשבה הוא מעשה". מה מקור הדבר? האם הכונה לקידושין מ ע"א? לא כ"כ נראה, יען שם מדובר במצות ועבירות. יש בר"ה לב ע"א בראשית נמי מאמר הוא, וגם המחבר מדבר על בריאת העולם, אבל התם הוי דיבור ולא מחשבה.
חיימקה כתב:ושא_נס כתב:בחידושים של אחד מרבני האחרונים שנכתבו כנראה אחר פרעות ת"ח-ת"ט, יש כמה ענינים שאני מחפש להם מקור, ואחזיק טובה מרובה למי שיסייעני בזה (חשוב שהמקורות יהיו מוקדמים ככל האפשר
"הגוים בזמן הזה לאו עבדי עבודה זרה הן כמו שאמרו רבותינו ז"ל, וכמו שכתב בלבוש סימן קנ"ז שמורה על אותן האומות שעובדי כוכבים ומזלות, עיין שם":
היכן הם דברי הלבוש הללו?
יישר כוח מרובה
הלבוש הוא בסי' קנו עי' שם גם ברמ"א.
ושא_נס כתב:ייש"כ עצום לך ולכל יתר המשיבים לשאלותי לעיל.
בטובך, אודה לך אם תצטט לשון הלבוש ז"ל ביו"ד סימן קנו אליו המכוון בענין.
איקטורין כתב:ל"מ המובא בהערה 7 בשם הגר"ח - שאם ישמע קדושה במוסף אין צריך להמתין מלהתפלל ע"מ לשמוע קדושה בשחרית.
שם בהנהגות הגאון ר' חיים מבריסק זצ"ל:בספר הזכרון "אש תמיד" מביא עובדא בהגר"מ סולווייצ'יק ז"ל, שאיחר לבוא בשבת לבית הכנסת, וכשהגיע לגאל ישראל אחזו הציבור בתחילת תפילת מוסף, במקום להתחיל שחרית אמר עם הציבור תפילת מוסף, כדי לקיים מצות תפלה בציבור, וגם לסמוך גאולה לתפלה, וסבר שאין חילוק אם סומך הגאולה לשחרית או למוסף, והסכים עמו אביו הגר"ח, רק שלדעתו בלאו הכי היה יכול להתפלל שחרית, מאחר דגם בכה"ג חשיב תפלה בציבור, אף שהם מתפללין מוסף והוא שחרית ע"ש...
הגר"ח סובר שאם מתפלל שחרית והציבור מתפלל מוסף זהו ג"כ בכלל תפלה בציבור, ומביא ראייה מברכות (כא.) שאם נכנס לבית הכנסת בשעה שציבור מתפללין, אם יכול לחדש דבר יחזור ויתפלל, ומיירי שהתפלל כבר ומתפלל כעת נדבה, ואעפ"כ נקרא תפלה בציבור...
באמונתו כתב:איקטורין כתב:ל"מ המובא בהערה 7 בשם הגר"ח - שאם ישמע קדושה במוסף אין צריך להמתין מלהתפלל ע"מ לשמוע קדושה בשחרית.
תשובות והנהגות - כרך ד סימן לא:שם בהנהגות הגאון ר' חיים מבריסק זצ"ל:בספר הזכרון "אש תמיד" מביא עובדא בהגר"מ סולווייצ'יק ז"ל, שאיחר לבוא בשבת לבית הכנסת, וכשהגיע לגאל ישראל אחזו הציבור בתחילת תפילת מוסף, במקום להתחיל שחרית אמר עם הציבור תפילת מוסף, כדי לקיים מצות תפלה בציבור, וגם לסמוך גאולה לתפלה, וסבר שאין חילוק אם סומך הגאולה לשחרית או למוסף, והסכים עמו אביו הגר"ח, רק שלדעתו בלאו הכי היה יכול להתפלל שחרית, מאחר דגם בכה"ג חשיב תפלה בציבור, אף שהם מתפללין מוסף והוא שחרית ע"ש...הגר"ח סובר שאם מתפלל שחרית והציבור מתפלל מוסף זהו ג"כ בכלל תפלה בציבור, ומביא ראייה מברכות (כא.) שאם נכנס לבית הכנסת בשעה שציבור מתפללין, אם יכול לחדש דבר יחזור ויתפלל, ומיירי שהתפלל כבר ומתפלל כעת נדבה, ואעפ"כ נקרא תפלה בציבור...
יושב בשער כתב:אגב דיון בעניני איבה מציין הרב הראשי הרב הרצוג ז"ל לספר "בית אב"י להגאון ר' אריה ליב ברודא מלבוב תשובה סימן י' או"ח, תשובה חשובה בנוגע למסורת על פה מועד ארבע ארצות להתיר לרופאים יהודים לרפא בשבת אף במלאכה דאורייתא חולים אינם יהודים (שו"ת דברי חיים ח"ב או"ח כ"ה)." במצפה אריה להג"ר א"ל ברודא בסימן י' לא ראיתי שום קשר, וספר "בית אב"י" שלו לא מצאתי באוצר, האם מישהו יודע מזה?
הבטחתי כתב:מיהו מהר"ן המוזכר בשלטי הגבורים מסכת שבועות דף ב ע"ב מדפי הרי"ף שורה י"א מלמעלה (בסוף הקטע הראשון לפני אות א)?
תשובה איברא ודאי דפועל חוזר בחצי היום ואפי' שהקנה גופו לב"ה דלא גרע מעבד עברי דאע"פ דגופו קנוי ה"ז מגרע מפדיונו ויוצא, וכ"כ לה הרשב"א בס' ת"א [=תולדות אדם - שו"ת ח"ב] סי' פ"ז והריב"ש סי' תפ"ד, והכריח כן שהרי כל פועל בהתחלת מלאכה נגמר הקנין ואפי' הכי מצי לחזור בו יע"ש.
יושב בשער כתב:אגב דיון בעניני איבה מציין הרב הראשי הרב הרצוג ז"ל לספר "בית אב"י להגאון ר' אריה ליב ברודא מלבוב תשובה סימן י' או"ח, תשובה חשובה בנוגע למסורת על פה מועד ארבע ארצות להתיר לרופאים יהודים לרפא בשבת אף במלאכה דאורייתא חולים אינם יהודים (שו"ת דברי חיים ח"ב או"ח כ"ה)." במצפה אריה להג"ר א"ל ברודא בסימן י' לא ראיתי שום קשר, וספר "בית אב"י" שלו לא מצאתי באוצר, האם מישהו יודע מזה?
טור תלגא כתב:אנ"ך יפה פרק א' דמלכים
מה הם ראשי תיבות בשורה התחתונה ועל איזה ספר כוונתו?
פרנצויז כתב:טור תלגא כתב:אנ"ך יפה פרק א' דמלכים
מה הם ראשי תיבות בשורה התחתונה ועל איזה ספר כוונתו?
בשתי השורות הקודמות הוא מציין לספרו יפה ללב "חה"ש מתא"ח וי"ד דף ל"ה ע"ב", אלא שצריך לברר אם הוא מתכוין לס' יפה ללב חלק השני/ השלישי/ השישי/ השביעי/ או השמיני?
וכנראה שם הביא שני מחברים שהוא מכנה אותם כאן "שני המאורות הגדולים ה' עליהם יחיו אמן כיעש"כ", וכנראה שם הקשה על דבריהם.
ואח"כ מוסיף שיש לעיין בראש הספר (כנראה יפה ללב הנ"ל?), בדבר השמיטה [=השמטות] דף ג' ע"א וע"ב.
פרנצויז כתב:טור תלגא כתב:אנ"ך יפה פרק א' דמלכים
מה הם ראשי תיבות בשורה התחתונה ועל איזה ספר כוונתו?
בשתי השורות הקודמות הוא מציין לספרו יפה ללב "חה"ש מתא"ח וי"ד דף ל"ה ע"ב", אלא שצריך לברר אם הוא מתכוין לס' יפה ללב חלק השני/ השלישי/ השישי/ השביעי/ או השמיני?
וכנראה שם הביא שני מחברים שהוא מכנה אותם כאן "שני המאורות הגדולים ה' עליהם יחיו אמן כיעש"כ", וכנראה שם הקשה על דבריהם.
ואח"כ מוסיף שיש לעיין בראש הספר (כנראה יפה ללב הנ"ל?), בדבר השמיטה [=השמטות] דף ג' ע"א וע"ב.
פרנצויז כתב:טור תלגא כתב:אנ"ך יפה פרק א' דמלכים
מה הם ראשי תיבות בשורה התחתונה ועל איזה ספר כוונתו?
בשתי השורות הקודמות הוא מציין לספרו יפה ללב "חה"ש מתא"ח וי"ד דף ל"ה ע"ב", אלא שצריך לברר אם הוא מתכוין לס' יפה ללב חלק השני/ השלישי/ השישי/ השביעי/ או השמיני?
וכנראה שם הביא שני מחברים שהוא מכנה אותם כאן "שני המאורות הגדולים ה' עליהם יחיו אמן כיעש"כ", וכנראה שם הקשה על דבריהם.
ואח"כ מוסיף שיש לעיין בראש הספר (כנראה יפה ללב הנ"ל?), בדבר השמיטה [=השמטות] דף ג' ע"א וע"ב.
פרנצויז כתב:טור תלגא כתב:אנ"ך יפה פרק א' דמלכים
מה הם ראשי תיבות בשורה התחתונה ועל איזה ספר כוונתו?
בשתי השורות הקודמות הוא מציין לספרו יפה ללב "חה"ש מתא"ח וי"ד דף ל"ה ע"ב", אלא שצריך לברר אם הוא מתכוין לס' יפה ללב חלק השני/ השלישי/ השישי/ השביעי/ או השמיני?
וכנראה שם הביא שני מחברים שהוא מכנה אותם כאן "שני המאורות הגדולים ה' עליהם יחיו אמן כיעש"כ", וכנראה שם הקשה על דבריהם.
ואח"כ מוסיף שיש לעיין בראש הספר (כנראה יפה ללב הנ"ל?), בדבר השמיטה [=השמטות] דף ג' ע"א וע"ב.
פרנצויז כתב:פרנצויז כתב:טור תלגא כתב:אנ"ך יפה פרק א' דמלכים
מה הם ראשי תיבות בשורה התחתונה ועל איזה ספר כוונתו?
בשתי השורות הקודמות הוא מציין לספרו יפה ללב "חה"ש מתא"ח וי"ד דף ל"ה ע"ב", אלא שצריך לברר אם הוא מתכוין לס' יפה ללב חלק השני/ השלישי/ השישי/ השביעי/ או השמיני?
וכנראה שם הביא שני מחברים שהוא מכנה אותם כאן "שני המאורות הגדולים ה' עליהם יחיו אמן כיעש"כ", וכנראה שם הקשה על דבריהם.
ואח"כ מוסיף שיש לעיין בראש הספר (כנראה יפה ללב הנ"ל?), בדבר השמיטה [=השמטות] דף ג' ע"א וע"ב.
נראה שכשרבי רחמים נסים יצחק פאלאג'י (בעל אנ"ך יפה) כותב: ספרי הקטן יפה ללב חה"ש, הוא מתכוין לחלק ו', (כי את החלקים האחרים הוא מכנה ח"ב ח"ג וכו'), ופתרון ראשי התיבות חה"ש = חלק הששי, וכן כתוב בדף השער: יפה ללב חלק הששי, והסיבה היא משום שיש שהקפידו להוסיף אות ה"א למילה ששי, (כמו בפסוק יום הששי), ראה פני דוד פ' בראשית אות כ', [וראה כף החיים (פאלאג'י) סי' י"ז אות ט"ו].
אמנם מה שהביא כאן בס' אנ"ך יפה, לא נמצא בח"ו בדף ל"ה ע"ב.
ואחרי החיפוש, מתברר שיש שני ספרים שונים המכונים "יפה ללב חלק הששי". ודבר זה אינו ידוע כמעט. [ראה ס' אוצר ישעך (סופר) עמ' קס"ו].
הספר הראשון (הידוע) הוא על או"ח ואה"ע, ונדפס באזמיר, שנת: וה'שיב' ל'ב' א'ב'ו'ת' ע'ל ב'נ'י'ם' ול'ב' ב'נים לפ"ג [תרמ"ט].
https://tablet.otzar.org/pages/?&pagenum=1&book=108562
הספר השני (שכמעט אינו ידוע) הוא על או"ח ויו"ד, ונדפס באזמיר, שנת: קרו'ב ה'' ל'נ'ש’בר'י' ל'ב' לפ"ג [תרמ"ט]. [כמדומה שהוא בפורמט קטן].
[הביבליוגרפים משערים שגמר ההדפסה היתה בשנת תר"נ, משום שנזכר שם ס' לב חיים ח"ג].
ראה במפעל הביבליוגרפיה
http://uli.nli.org.il:80/F/?func=direct ... base=MBI01
https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001219669/NLI
[וראה בס' רבי חיים פאלאג'י וספריו, עמ' ק"ל, ברשימת ספרי רבי רנ"י פאלאג'י, שאינו מזכיר כלל את הספר השני].
וכדי להבדיל בין שני הספרים, מכנה המחבר את הספר הראשון "יפה ללב חה"ש מחא"ח וא"ה", ואילו את הספר השני הוא מכנה "יפה ללב חה"ש מחא"ח וי"ד".
לדוגמה, ראה ס' אנ"ך יפה דף עג:, שכותב: "בסה"ק יפה ללב חה"ש מחא"ח וא"ה דל"ו ע"א",
https://beta.hebrewbooks.org/reader/rea ... &hlts=&ocr
ובאמת הדברים נמצאים שם לפנינו בחלק ו' בספר הראשון (הידוע).
ובס' אנ"ך יפה דף קכו. (מלכים א' אות ד') שהובא כאן, כותב: "בסה"ק יפה ללב חה"ש מחא"ח וי"ד דל"ה ע"ב",
https://beta.hebrewbooks.org/reader/rea ... &hlts=&ocr
בודאי כונתו ליפה ללב חלק הששי ספר השני (שכמעט אינו ידוע).
הבעיה היא שכמדומה שהספר השני לא נמצא באוצר החכמה ובה"ב.
אולי מישהו יוכל להעלות את הספר השני כאן.
ולפחות את דף ל"ה ע"ב, ואת ההשמטות שבדף ג' ע"א וע"ב.
טור תלגא כתב:חיפשתי בגוגל ומצאתי תמונות מדף השער של חלק הששי ספר השני ואכן כן הוא בפורמט קטן.
ובחזרת הבקשה אולי מישהו יוכל להעלות את הספר השני כאן.
ולפחות את דף ל"ה ע"ב, ואת ההשמטות שבדף ג' ע"א וע"ב
פרנצויז כתב:טור תלגא כתב:חיפשתי בגוגל ומצאתי תמונות מדף השער של חלק הששי ספר השני ואכן כן הוא בפורמט קטן.
ובחזרת הבקשה אולי מישהו יוכל להעלות את הספר השני כאן.
ולפחות את דף ל"ה ע"ב, ואת ההשמטות שבדף ג' ע"א וע"ב
בקובץ "הדרום" גליון ל"ז, עמ' 135, יש תיאור על הכרך הנ"ל של יפה ללב חלק הששי, ושם נזכר שהוא בגודל *8.
https://beta.hebrewbooks.org/reader/rea ... &hlts=&ocr
[והועתק גם בתוך פתחי שערים (בן מנחם) עמ' 187].
ראה שם שכותב שהוא החלק הראשון (של החלק הששי). וכן נראה בקטלוג הספריה הלאומית.
ובמפעל הביבליוגרפיה שיערו שהוא הספר השני, בגלל שסברו שגמר הדפסתו היתה בתר"ן.
ויש לבדוק מי צודק.
וראה בס' יפה ללב חלק שמיני דף ט"ו ע"א, (ד"ה סי' ק"מ) שכתב: "האשה עושה שליח לקבלה וכו' עמ"ש בס' יפה ללב חלק הששי (הסמוך לס' לב חיים ח"ג) בסי' קנ"ד דע"א סע"א". והוא בס' הידוע, ומוכח שנדפס מחובר לס' לב חיים ח"ג.
https://tablet.otzar.org/pages/?&pagenum=31&book=108564
[וכן יש לעיין בדברי המחבר בשער השני (ביפה ללב חלק הששי) בספר הידוע, אם יש לדייק מדבריו איזה ספר מביניהם הוא הראשון. https://beta.hebrewbooks.org/reader/rea ... &hlts=&ocr].
לפני כמה שנים התפרסם שיש מהדורה חדשה של ס' יפה ללב, הוצאת מכון הכתר,
ראה viewtopic.php?f=7&t=6618&p=292754&hilit=#p292754
מעניין האם הכניסו שם, גם את הכרך שאינו ידוע של חלק הששי?
עושה חדשות כתב:משניות ארטסקרול (רייזמן) תחילת מס' כלאים מצטטים מספר 'מעשה ארג'. מי זה?
טור תלגא כתב: חיפשתי בגוגל ומצאתי תמונות מדף השער של חלק הששי ספר השני ואכן כן הוא בפורמט קטן.
מכירה פומבית.jpeg[/]
טור תלגא כתב:ביאור הרא"מ מדרש תהלים פרק צב אות סח
מי הוא חכם אחד קרוב לזמננו?
רציני כתב:
איפה הארצות החיים.
[יש אומרים שיש מהדורה מתרי"א של ארצות החיים פלאג'י האם אפשר לומר שהיה בה יותר דברים].
וונדרבר כתב:רציני כתב:איפה הארצות החיים.
[יש אומרים שיש מהדורה מתרי"א של ארצות החיים פלאג'י האם אפשר לומר שהיה בה יותר דברים].
מה שהזכיר הג"ר אברהם פאלאג'י, בס' אברהם את עיניו, (אזמיר תרמ"ו), שבת ק"כ., את ס' ארצות החיים,
אולי אינו ספרו של אביו (על עניני ארץ ישראל) כי הוא לא כותב שום רמז שמדובר באביו, וכנראה גם אינו ספרו של המלבי"ם (על חלק ראשון של שו"ע או"ח), ויותר נראה שהוא ספר על סדר הש"ס.
ואולי כוונתו לס' ארצות החיים (לרבי אברהם חיים יעקבזאהן), על גפ"ת ואגדות חז"ל, (ירושלים תרמ"א),
https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001936384/NLI
[מה שהזכרת שיש אומרים (בע"ס ?) שיש מהדורה משנת תרי"א של ס' ארצות החיים פלאג'י, אולי הוא טעות, מהדורה זו לא נזכרת בביבליוגרפיה עברית].
רציני כתב:ואני מצרף דיון על מהדורת תרי"א של ארצות החיים פלאג'י
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 50 אורחים