מה שנכון נכון כתב:נמצא בסוף המתורגמן.
ייש״כ.
שם נמצא בסגנון שונה מהמובא לעיל.
ולעצם הסיפור נמצא בלשון אחר כאן https://www.dirshu.co.il/%D7%9B%D7%99%D ... %96%D7%95/
מה שנכון נכון כתב:נמצא בסוף המתורגמן.
יבנה כתב:נחומצ'ה כתב:והוא קם והוציא ספר 'התשבי' לרבי אליהו אשכנזי זצ"ל מן ה'ראשונים',
שבסוף ספרו, כתב שיר והלל, ובו מבקש ומברך עצמו ש'לא ישאר אלמן וגם היא לא אלמנה, למען יחדיו בגן עדן נישן'.
אינו נמצא בשיר שבסוף ספר התשבי, וגם החיפוש באוצר החכמה ובגוגל לא העלה כזה ביטוי.
אָנָּא, אֵ-לִי, לִי וּלְאִשְׁתִּי \ הַחֶסֶד גַּם הָאֱמֶת מַן:
שֶׁהִיא לֹא תִהְ־יֶ' אַלְמָנָה \ וַאֲנִי לֹא אֶהְ־יֶ' אַלְמָן:
יַחַד נָמוּת, וּבְגַן עַדְנוּת \ תּוֹךְ חֵיקָהּ אִי־שַׁן עַד לִזְמַן:
יָבֹא הַקֵּץ, וַאֲזַי נָקִיץ \ וּלְחַי עַד יַ־חַד נִזְדַמַן:
בתשו' מהרי"א כתוב בסגנון אחר לגמרי. השואל שאל את מהרי"א קו' מהרש"א, עמ"ש בגמ' על יפתח ששאל שלא כהוגן שאמר כל היוצא מביתי, יכול אפי' טמא, ושאל השואל וכאמור היא קו' מהרש"א, ל"ל להש"ס לומר ששאל שלא כהוגן משום אפי' טמא, טפי הו"ל, אפי' בתו, וע"ז השיב מהרי"א שכיון שבת יחידה היתה לו בביתו, בודאי לא כיוון אליה, שהרי נקבה פסולה לעולה. ע"כ. והרי בסוף כן הקריבה, אלא שאע"פ שלא כיון אליה ולא כיון לאדם כלל, הוא טעה לחשוב שכיון שנדר חייב להקריבה.באמונתו כתב:השאלה על בת יפתח: הרי קיי"ל עולה זכר הוא דווקא... מפורשת כבר אצל מהר"י אסאד - שו"ת יהודה יעלה חלק ב - אבן העזר, חושן משפט סימן רמט.
איש_ספר כתב:ואיזה אנשים בין מהחסידים ובין מהמנגדים יפקפקו. אגב, אותו מספר לבסוף לא הוציא את הספר. הספר הופיע מחדש בעריכת רח"א רייניץ. איני ידוע אם קדם לסיפור זה או לאחריו. ואם קדם לו, אולי גם הוא שאל את ר' חיים כמה שאלות על מקורות חסירים בספר, וסיפר לו אודות הספר, וכשחזר שואל ושאל, התפלא ר' חיים ששוב הוא נדרש לשאלות שמתוך אותו ספר. זה בהניח שהסיפור היה כפי שהוא מסופר. והמפקפק גם בזה, אין מזניחין אותו.נחומצ'ה כתב:סליחה אם הובאו כבר, ב' המעשיות דלהלן:
ותא.
איש_ספר כתב:אגב, בקטע מהמחנה החרדי שהעלו כאן, מספר המספר שם בחשיבות גדולה, שהראה לר"ח כמה קטעים מספר 'הגאון' ור"ח הגיב בפליאה גדולה, האמנם כך כתוב שם?! נזכרתי שסיפר לי רי"א שיח', ששמע מרי"ה ז"ל המו"ל של אורחות רבינו, שכאשר הוציא את החלק האחרון בעידודו של ר"ח, ובו כמה ביטויים קשים על חכם אחד, מחו בו כמה מתלמידי אותו חכם. הוא סיפר זאת לר"ח, ור"ח אמר לו, גם אלי הם באים, ואתה יודע מה אני אומר להם?! כן?! כך כתוב שם?! וכך הם מניחים לי...
.השוחט כתב:איש_ספר כתב:ואיזה אנשים בין מהחסידים ובין מהמנגדים יפקפקו. אגב, אותו מספר לבסוף לא הוציא את הספר. הספר הופיע מחדש בעריכת רח"א רייניץ. איני ידוע אם קדם לסיפור זה או לאחריו. ואם קדם לו, אולי גם הוא שאל את ר' חיים כמה שאלות על מקורות חסירים בספר, וסיפר לו אודות הספר, וכשחזר שואל ושאל, התפלא ר' חיים ששוב הוא נדרש לשאלות שמתוך אותו ספר. זה בהניח שהסיפור היה כפי שהוא מסופר. והמפקפק גם בזה, אין מזניחין אותו.נחומצ'ה כתב:סליחה אם הובאו כבר, ב' המעשיות דלהלן:
ותא.
שמעתי זאת מהרב שטיינמץ מויז'ניץ (ר"מ ודרשן וכו') ששמע זאת מהרב רייניץ הזה. באופן שלא אמר לו בשום שלב מאיזה ספר.
ועדיין בהחלט מסתבר לפקפק מכמה טעמים שאכ"מ.
איש_ספר כתב:(כך זה הולך, מישהו סיפר סיפור על ספר אור פני משה, השומע רצה להוסיף לסיפור רגלים, בדק מי הוציא את הפני משה וראה את שמו של הרב רייניץ על השער, ומכאן הדרך קצרה לומר: שמעתי מהרב רייניץ, ולא ידע הבדאי שהסיפור מסופר על תכנית שמעולם לא יצאה לפועל... ודפ"ח בעל דבר"י חן)
קרית מלך כתב:איש_ספר כתב:(כך זה הולך, מישהו סיפר סיפור על ספר אור פני משה, השומע רצה להוסיף לסיפור רגלים, בדק מי הוציא את הפני משה וראה את שמו של הרב רייניץ על השער, ומכאן הדרך קצרה לומר: שמעתי מהרב רייניץ, ולא ידע הבדאי שהסיפור מסופר על תכנית שמעולם לא יצאה לפועל... ודפ"ח בעל דבר"י חן)
.
כן ספר לי ש(ה)הוצאה לאור של הספה"ק "אור פני משה" הֶהֱדִירַתּוּ ברוב פאר ויקר, אך לא ידעו מה לציין כמ"מ על רעיון מסויים וישאלו את ה'אורים ותומים' ברח' רשב"ם. ומה השיב להם? לא ייאמן! – כלום מהדירים אתם את הספר "אור פני משה"?! – לא ייאמן".[/b]
איש_ספר כתב:
(בקובץ ע"ח מובא המקור בשם הרב זיידא)
באמונתו כתב:גם מעניין רבינו והתעניינותו בספרי החסידות, ראה המצורף מאת ר' טוביה פריינד - עורך אחראי מכון "פאר מקדושים":
דיברתי איתו..השוחט כתב:עכ"פ אני מציע בשם הרב שטיינמץ שליט"א. היהודי הזה ר' חיים מאיר זיידא גר במעונות ויז'ניץ בבני ברק. מן הסתם לא קשה להשיג את מס' הטלפון שלו.
הוא יהודי ממש רציני ויר"ש ולא מדומיין. אולי כדאי שמישהו מאנ"ש יברר ממקור ראשון.
אם יתברר מפי בעל המעשה, יישאר רק הענין שאולי המקור הראשון דמיין או טעה. פקפוק זה קיים כמעט בכל סיפור שבעולם שלא נעשה במעמד הר סיני לעיני כל העם או מיעוטו החשוב.
איש_ספר כתב:נניח שבתוך כל החובות שלו, כלל ר"ח את כל ספרי החסידות, ובכל שנה היה מסיים את כל הספרים כולל אור פני משה, עדיין אין שום היתכנות שבשאלה הרביעית לאיתור מקור לא בלתי ידוע במיוחד, אלא רק כזה שהבחור מויזניץ לא מצא, הוא יתפוס שמדובר בספר אור פני משה.
ישראליק כתב:איש_ספר כתב:נניח שבתוך כל החובות שלו, כלל ר"ח את כל ספרי החסידות, ובכל שנה היה מסיים את כל הספרים כולל אור פני משה, עדיין אין שום היתכנות שבשאלה הרביעית לאיתור מקור לא בלתי ידוע במיוחד, אלא רק כזה שהבחור מויזניץ לא מצא, הוא יתפוס שמדובר בספר אור פני משה.
אולי מחמת נדירות המאמר ר"ח זכר מאי פעם שראה או שמע כזאת שזה כתוב רק שם
יוסף חיים אוהב ציון כתב:לע"ע לא ניתן לקנות ספרים וד"ל.
יוסף חיים אוהב ציון כתב:אולי אצלך שיח חרשים, אני רציתי לקנות שיח השדה והתברר שלא ניתן ואכמ"ל.
מי אנוכי כתב:את התלמוד ירושלמי עם הביאור של רבינו זיע"א הם עדיין מוכרים?
נחמת ארי כתב:מי אנוכי כתב:את התלמוד ירושלמי עם הביאור של רבינו זיע"א הם עדיין מוכרים?
אינני יודע. מסתמא אצל הגר"ז ברוורמן ודאי אפשר להשיג.
נחמת ארי כתב:קשקוש. ניתן לקנות את הספרים, חלקם ברשב"ם 23 וחלקם בנחמיה 20.
נס שלא האמנתי לך ושלחתי לקנות.
איש_ספר כתב:דיברתי איתו..השוחט כתב:עכ"פ אני מציע בשם הרב שטיינמץ שליט"א. היהודי הזה ר' חיים מאיר זיידא גר במעונות ויז'ניץ בבני ברק. מן הסתם לא קשה להשיג את מס' הטלפון שלו.
הוא יהודי ממש רציני ויר"ש ולא מדומיין. אולי כדאי שמישהו מאנ"ש יברר ממקור ראשון.
אם יתברר מפי בעל המעשה, יישאר רק הענין שאולי המקור הראשון דמיין או טעה. פקפוק זה קיים כמעט בכל סיפור שבעולם שלא נעשה במעמד הר סיני לעיני כל העם או מיעוטו החשוב.
הוא חוזר על הסיפור בדיוק כמו שהובא. בשנת תשנ"ב עלה בדעתו להדפיס את הספר. הוא ישב באוצר הספרים של ויזניץ עם 'כל מיני אנציקלופדיות', וניסה למצוא מקורות לכל הציטוטים שבספר. 'בכל שורה חמישית יש שם ציטוט'. אחרי שהצטברו לו כמות של ציטוטים שלא הצליח למצוא את מקורם, הלך לר"ח. ר"ח ישב בחוץ, בשאלה הראשונה קם ונכנס לפנים והוציא מדרש והראה בפנים, וכך בשניה ובשלישית, בשאלה הרביעית שאל אותו ר' חיים אם הוא מתכוון להוציא את האור פני משה. ע"כ.
שאלתי אם כל המקורות פתר ר' חיים ואם פתרם בנקל, היינו שמצא אותם במדרשים ידועים, הוא תמה על השאלה, איך עלה בדעתי שיש משהו שר"ח לא יידע להשיב מיד. לדבריו על כל השאלות השיב ר"ח על המקום והראה אותם במדרשים הידועים. ע"כ.
צר לי אבל לדידי פשוט שהסיפור הזה לא היה ולא נברא.
נניח שבתוך כל החובות שלו, כלל ר"ח את כל ספרי החסידות, ובכל שנה היה מסיים את כל הספרים כולל אור פני משה, עדיין אין שום היתכנות שבשאלה הרביעית לאיתור מקור לא בלתי ידוע במיוחד, אלא רק כזה שהבחור מויזניץ לא מצא, הוא יתפוס שמדובר בספר אור פני משה.
(קמה) חכמ"א דין כ"ג ובתי כלאים אות ק"ל, אבל בשטמ"ק ביצה ט"ו בשם הריטב"א אוסר בדבר רך ע"ש, והוא דלא כדעת רבנו, דעור הפרסה קשה ואין נהנה, ומה"ט נראה דמותר לדרוך ע"ג שטיחים המונחים על הקרקע של כלאים, אפי' בשרו נוגע בהן, לפי שעור פרסת הרגל קשה ואין נהנה, וכן הראוני בתשו' אמרי נועם סי' כ"ג, אך אפשר דאם בשרו נוגע בהן אסור, שמא תכרך לו נימא, ואפי' הן קשין [דזה נעשה גם להגן מקור הקרקע, כמ"ש בפתיחתא דאיכ"ר סי' כ"ה, ולא גרע ממטפחות דמחממין בהן לפעמים ידיו, דאסור משום כלאים], משא"כ בערדילין, דל"ש כלל שתכרך נימא, וצ"ע:
באמונתו כתב:הלא תנא ושייר.
דוגמא אחת, שמביא מהרה"ק מדז'יקוב, בדרך אמונה - ציון ההלכה הלכות כלאים פרק י:(קמה) חכמ"א דין כ"ג ובתי כלאים אות ק"ל, אבל בשטמ"ק ביצה ט"ו בשם הריטב"א אוסר בדבר רך ע"ש, והוא דלא כדעת רבנו, דעור הפרסה קשה ואין נהנה, ומה"ט נראה דמותר לדרוך ע"ג שטיחים המונחים על הקרקע של כלאים, אפי' בשרו נוגע בהן, לפי שעור פרסת הרגל קשה ואין נהנה, וכן הראוני בתשו' אמרי נועם סי' כ"ג, אך אפשר דאם בשרו נוגע בהן אסור, שמא תכרך לו נימא, ואפי' הן קשין [דזה נעשה גם להגן מקור הקרקע, כמ"ש בפתיחתא דאיכ"ר סי' כ"ה, ולא גרע ממטפחות דמחממין בהן לפעמים ידיו, דאסור משום כלאים], משא"כ בערדילין, דל"ש כלל שתכרך נימא, וצ"ע:
משוש דורים כתב:תמונת המצבה, שימו לב לתארים המועטים והמדודים
בעל התפארת כתב:מזכיר את נוסח המצבה של הגר"ע יוסף זצ"ל
חרט כתב:בעל התפארת כתב:מזכיר את נוסח המצבה של הגר"ע יוסף זצ"ל
זה בדיוק נוסח מצבת אביו הקהילות יעקב.
באמונתו כתב:חרט כתב:בעל התפארת כתב:מזכיר את נוסח המצבה של הגר"ע יוסף זצ"ל
זה בדיוק נוסח מצבת אביו הקהילות יעקב.
מסתמא רבינו זצ"ל בעצמו המנסח במצבת אביו.
איש_ספר כתב:
ומה נעשה עם הכותב החכם הזה, שהדברי חיים חונה אצלו תחת 'ספרים נדירים'.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 180 אורחים