המהרש"ם (אשר רק 4 שנים מבדילים בינו ובין החפץ חיים) נפטר בשנת תרע"א.ועיין בספר אשל אברהם להגאון מבוטשאטש, שכתב להקל בכגון זה...
רציני כתב:
תודה רבה מאוד.
גם שם היה ברור להם שהשתמש בהגהות רעק"א יוהנסבורג. וכדמוכח בעוד מקומות. אולם מה שנראה שלא היה לו הגהות רעק"א ברלין.
מה כוונתך 'גם', האם ברור שהשתמש בהגהות רעק"א ברלין?
[נפק"מ למקום שהשמיט את הגהת רעק"א ברלין, האם זה משום שלא ראה או משום שלא סבירא ליה?]
תודה
חיימקה כתב:רציני כתב:
תודה רבה מאוד.
גם שם היה ברור להם שהשתמש בהגהות רעק"א יוהנסבורג. וכדמוכח בעוד מקומות. אולם מה שנראה שלא היה לו הגהות רעק"א ברלין.
מה כוונתך 'גם', האם ברור שהשתמש בהגהות רעק"א ברלין?
[נפק"מ למקום שהשמיט את הגהת רעק"א ברלין, האם זה משום שלא ראה או משום שלא סבירא ליה?]
תודה
מקופיא היה נראה לי שיוהניסבורג כולל את ברלין ומוסיף עליו, כעת ראיתי שלאו דווקא - ויש בזה מה שאין בזה.
ועוד בעניין - ע' סי' תרנ"ח שעה"צ ס"ק י"ח, ומה שהאיר בזה בשיח הלכה סימן י"ד אות כ"ו.
זאב ערבות כתב:מהספר נתיבות הלכה מאת ר' מרדכי הלוי פטרפרוינד שנדפס זה עתה, עמ' תר"ל בפרק הלך אחר המיקל בדורות האחרונים
יוצא פוניבז' כתב:מובא גם פה
מעיין התורני כתב:ידיעה חשובה בעניין מקרים שהח"ח חוזר בו בתוך ספר משנ"ב:
כתב "בירור הלכה" [הרב יחיאל זילבר בנו של "אז נדברו" או"ח פט' ח'] שמצינו שהמשנ"ב חוזר בו ללא שמציין את החזרה כלל.
השו"ע הביא בדעה השניה שיש מתירין. והרמ"א פירש שהכוונה שמתירין דווקא בכלי שני.יש מי שאומר דדבר שנאפה או נצלה, אם בשלו אח"כ במשקה יש בו משום בישול, ואסור ליתן פת אפילו בכלי שני שהיד סולדת בו, ויש מתירין. הגה: בכלי שני ויש מקילין אפילו בכלי ראשון. ונהגו ליזהר לכתחלה שלא ליתן פת אפילו בכלי שני כל זמן שהיד סולדת בו:
מתירין בכלי שני - ס"ל דאין כלי שני מבשל בשום דבר.
מעיין כתב:גם יש להבחין שבדברים שנחלק עם גדולים בתוקף השמיט שמם ושם ספרם אף שבמקום אחר הביאם בשמם בכבוד
ועוד דוגמאות
לוין ברבית לצורך סעודת שבת או סעודת מצוה, והיינו מאינו יהודי או מישראל בדרך היתר.
ודלא כמה שראיתי לאחד שהתיר ברבית דרבנן.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 82 אורחים