ככלל, ב"ה גם אנחנו יהודים, וגם בכוחנו לחדש מנהגים טובים, לא פחות מדורות הקודמים.אברךפשוט כתב:יש מקור למנהג זה?
מה שנכון נכון כתב:ככלל, ב"ה גם אנחנו יהודים, וגם בכוחנו לחדש מנהגים טובים, לא פחות מדורות הקודמים.אברךפשוט כתב:יש מקור למנהג זה?
צופה_ומביט כתב:בנקל להבין שאלה טעמים על פי נסתר, ויש גם טעמים פשוטים על פי פשט.
כמו בעוד אינסוף דברים אחרים.
אברךפשוט כתב:מה שנכון נכון כתב:ככלל, ב"ה גם אנחנו יהודים, וגם בכוחנו לחדש מנהגים טובים, לא פחות מדורות הקודמים.אברךפשוט כתב:יש מקור למנהג זה?
אמת ונכון אם הם מנהגים טובים. נניח לפי המקובלים שיש מהלך רוחני שנגמר רק אחר עלינו לשבח, האם שייך להכניס לימוד תורה באמצע?
אברךפשוט כתב:בכל אופן עד שאנחנו דנים בסברות, עדיף להתמקד במקורות...
צופה_ומביט כתב:אברךפשוט כתב:מה שנכון נכון כתב:ככלל, ב"ה גם אנחנו יהודים, וגם בכוחנו לחדש מנהגים טובים, לא פחות מדורות הקודמים.אברךפשוט כתב:יש מקור למנהג זה?
אמת ונכון אם הם מנהגים טובים. נניח לפי המקובלים שיש מהלך רוחני שנגמר רק אחר עלינו לשבח, האם שייך להכניס לימוד תורה באמצע?
אז שהמקובלים לא יעשו את זה. [ואצלם זה גם לא חסר, הם גם ככה תלמידי חכמים עצומים בנגלה ואנשים קדושים ובעלי השגה].
רוב עם ישראל אינו מקובל ולא עושה דברים בגלל [או רק בגלל, או בהתחשב עם] טעמי הקבלה. [אא"כ הדבר נכנס להלכה, ולא ניכנס כאן לנושא הטחון הזה].
יש לזה בלי סוף דוגמאות.
אנחנו יהודים פשוטים וכשרים ששומרים תורה ומצוות ומחפשים להתחזק בתורה ובמצוות כפי ערכנו.
יהודי רוצה ללמוד אחרי התפילה, והרב לא רוצה שיברחו לו הציבור מבית הכנסת, ולכן הוא מלמד את צאן מרעיתו הלכות לפני סוף התפילה, כדי שידעו הלכה וישמרו תו"מ, ואתה תאמר לו פלפולים לפי הקבלה?
איפה שמענו דברים כאלה.
לא רק כי פשוט שעדיף "ללמוד" לא לפי הקבלה מאשר "לא ללמוד" לפי הקבלה,
אלא אפילו מאמץ מיוחד לשנות את זה לא צריך [בפרט אם ייגרם איזה הפסד קטן או חלישות], ואין שום סיבה לא ללכת עם ההנהגה הפשוטה.
מה השאלה בכלל אם זה מנהג טוב. שיהודים ילמדו תורה אחרי התפילה צריך מקור? יש איזה צד שזה מנהג לא טוב? ולפני עלינו כדי שלא יברחו אלא כשעודם עם טלית ותפילין זה פשוט פרקטי כדי לקיים את ה"מנהג" הזה ללמוד מיד אחרי התפילה, וזה מעמד ומצב מתאים, זה הכל.
"מנהג" [לימוד תורה] שרבי סעדיה גאון והרמב"ם היו חותמים עליו בשתי ידיים כמחזק את היהדות ומרומם אנשים אנחנו נדחה כי לפי המקובלים זה לא מסתדר משהו בחשבון של העולמות העליונים? הלוואי שנקיים את התורה כמו רס"ג והרמב"ם וכפי שהם הנהיגו בקהילתם.
על המנהג הפשוט שהרב דורש בבית הכנסת לפני קריאת התורה או בין קבלת שבת לערבית ג"כ יש לך קושיות מסדר עליית העולמות לפי הקבלה?
סליחה ממעלתו שאני כותב קצת חריף, אבל זה דבר שבוער בי [הוא והשלכותיו]. המציאות הזו שאנשים פשוטים נדרשים לקיים את התורה לפי עניינים שמרחפים הרבה מעל הראש שלהם, לא שייכים אליהם כלל וכלל, בזמן שעל פי תורה ומסורת, השקפה והלכה, הכל כשר וישר טוב ויפה ונעים, מועיל להם ומחזק אותם כפי ערכם, מקרב אותם לקב"ה ועושה אותם יהודים טובים יותר.
[בנידון דידן זה אפילו לא שייך לענ"ד לנושא ה"רוממות" והצבת מטרה גבוהה להתרומם אליה וכו'. מי שינהל את סדר תפילתו על פי הקבלה - על חשבון מה שיכול באמת להועיל לו ברוחניות כרגע בתפילה ובתורה - בלי שיש לו אפס קצה של אחיזה בדברים והוא בקושי יהודי פשוט, שום רוממות לא תהיה לו מזה אלא רק מוח מלא בדמיונות והזיות של שקר, וירידה ברוחניות או דריכה במקום].
כדכד כתב:נידון בעבר
זכור לי שכך נהגו בבית מדרשו של הגר"מ אליהו זצ"ל וחשבתי שהוא יסד מנהג זה שם והיה נדמה לי שכך כתוב בסידורו
אבל כתב כאן מישהו שאמרו לו שאמרו ההלכות בסוף התפלה ולא שם
השאלה מה שייך אינה מובנת כי זה בדיוק מה שאומרים אז שכל השונה הלכות וןכו'
צופה_ומביט כתב:זכור לי שאכן יש מקומות שאומרים עלינו לשבח אחרי שחרית לפני קריאת התורה, ושוב אחרי מוסף.
מה שלא קשה למעלתו ממה שאלו תפילות נפרדות, כמובן השאלה האם גם לפי המקובלים זה כך או שיש כאן איזה סדר עליה... שגם אם אינו מעכב [כי הקבלה צמודה להלכה] אבל יש בו "עניין".
הרמב"ם כורך את התפילה והקריאה בתורה [שבין שתי התפילות] יחד:
"כך היא הדת, בבקר משכימין כל העם לבתי כנסיות ולבתי מדרשות ומתפללין וקורין בתורה בענין היום וחוזרין לבתיהם" (הלכות שביתת יום טוב ו, יט).
ישראליק כתב:כן המנהג אצל חסידי ברסלב, תלמידי היכל הקודש, לומר הלכה פסוקה בין תדב"א לאמר רבי אלעזר
ושמעתי פעם מחבר שאחר אמירת ההלכה פסוקה הוא מתפלל על זה, רבונו של עולם זכיני לעשות רצונך, ולקיים כל ההלכות שבתורה.
כך, לפני שמתחיל היום כבר קיים שתי הוראות של רבינו ז"ל להתבודד וללמוד הלכה
צופה_ומביט כתב:רוב עם ישראל אינו מקובל ולא עושה דברים בגלל [או רק בגלל, או בהתחשב עם] טעמי הקבלה. [אא"כ הדבר נכנס להלכה, ולא ניכנס כאן לנושא הטחון הזה].
עזריאל ברגר כתב:רוב האשכנזים מתפללים בימים אלו "יתוקן מה שפגמתי בספירה ..."
ורוב-ככל סידורי הספרדים מלאים בענינים שע"פ קבלה...
אברךפשוט כתב:כדכד כתב:נידון בעבר
זכור לי שכך נהגו בבית מדרשו של הגר"מ אליהו זצ"ל וחשבתי שהוא יסד מנהג זה שם והיה נדמה לי שכך כתוב בסידורו
אבל כתב כאן מישהו שאמרו לו שאמרו ההלכות בסוף התפלה ולא שם
השאלה מה שייך אינה מובנת כי זה בדיוק מה שאומרים אז שכל השונה הלכות וןכו'
מישהו יכול למצוא? הרצתי כמה חיפושים ולא עלתה בידי
עזריאל ברגר כתב:ישראליק כתב:כן המנהג אצל חסידי ברסלב, תלמידי היכל הקודש, לומר הלכה פסוקה בין תדב"א לאמר רבי אלעזר
ושמעתי פעם מחבר שאחר אמירת ההלכה פסוקה הוא מתפלל על זה, רבונו של עולם זכיני לעשות רצונך, ולקיים כל ההלכות שבתורה.
כך, לפני שמתחיל היום כבר קיים שתי הוראות של רבינו ז"ל להתבודד וללמוד הלכה
מהיכן הציטוט?
ישראליק כתב:עזריאל ברגר כתב:ישראליק כתב:כן המנהג אצל חסידי ברסלב, תלמידי היכל הקודש, לומר הלכה פסוקה בין תדב"א לאמר רבי אלעזר
ושמעתי פעם מחבר שאחר אמירת ההלכה פסוקה הוא מתפלל על זה, רבונו של עולם זכיני לעשות רצונך, ולקיים כל ההלכות שבתורה.
כך, לפני שמתחיל היום כבר קיים שתי הוראות של רבינו ז"ל להתבודד וללמוד הלכה
מהיכן הציטוט?
סידור עת רצון לימות החול
עזריאל ברגר כתב:ישראליק כתב:עזריאל ברגר כתב:ישראליק כתב:כן המנהג אצל חסידי ברסלב, תלמידי היכל הקודש, לומר הלכה פסוקה בין תדב"א לאמר רבי אלעזר
ושמעתי פעם מחבר שאחר אמירת ההלכה פסוקה הוא מתפלל על זה, רבונו של עולם זכיני לעשות רצונך, ולקיים כל ההלכות שבתורה.
כך, לפני שמתחיל היום כבר קיים שתי הוראות של רבינו ז"ל להתבודד וללמוד הלכה
מהיכן הציטוט?
סידור עת רצון לימות החול
ומיהו הכותב?
אברךפשוט כתב:תודה רבה, אין שם מידע שמשמעותי לנו לצערי..
צופה_ומביט כתב:"לשמוע דבר תורה" תוך כדי קיפול טלי"ת זה כלום. המדובר הוא על שיעור הלכה קצר של כמה דקות, הלכה למעשה, שיושבים אנשים ומקשיבים בנחת, כדי שידעו מה לעשות.
ידוע לי ממי שלמד בישיבת איתרי שבזמנו הרב גלבר שליט"א היה מוסר שיעור בהלכות שבת מדי יום מיד לאחר התפילה כמה דקות, בעודו בטלי"ת. זו לא היתה חובה, מי שרצה לברוח ברח ומי שרצה להישאר נשאר. חלק מהתלמידים "ברחו" לארוחת בוקר, וחלק נשארו לשיעור. מי שכן נשאר - ישב והקשיב כמו שצריך.
אברךפשוט כתב:יש מקור למנהג זה? ההיגיון ברור שזה להכניס לימוד תורה לפני שכולם בורחים.. בעוונותינו הרבים.. אבל לכאורה מסברה מה שייך לימוד תפילה למהלך התפילה?
בכל אופן יש מקור למנהג זה?
אברךפשוט כתב:ואחר כך עלינו לשבח? או שלא נוהגים לומר ואז ממילא זה סוף התפילה..
אברךפשוט כתב:ההיגיון ברור שזה להכניס לימוד תורה לפני שכולם בורחים.. בעוונותינו הרבים.. אבל לכאורה מסברה מה שייך לימוד תפילה למהלך התפילה?
מה שנכון נכון כתב:ככלל, ב"ה גם אנחנו יהודים, וגם בכוחנו לחדש מנהגים טובים, לא פחות מדורות הקודמים.אברךפשוט כתב:יש מקור למנהג זה?
כן מסתבר כתב:אברךפשוט כתב:ההיגיון ברור שזה להכניס לימוד תורה לפני שכולם בורחים.. בעוונותינו הרבים.. אבל לכאורה מסברה מה שייך לימוד תפילה למהלך התפילה?
כל עיקר תקנת קדושא דסידרא נתקנה כדי שילמדו מיד אחר התפילה, כי ע”פ נגלה זה אחר התפילה, רק ע”פ פנימיות נכללים כל ההוספות בתיקוני התפילה
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 48 אורחים