בן ירושלים כתב:פרנקל תאומים כתב:מה עם הבן דוד החב''דניק?.....
(אגב, הלא ה'בית ישראל' נלב''ע אחרי שסיימת את ה'הישוב'. לא שזה משנה את עיקר דבריך).
בכל אופן, כך ר' יידל סיפר, ועכשיו כשאני חושב על זה, נראה לי שאדרבה, זה בדיוק המסר שהוא הביע בסיפור הזה... כלומר הוא בא להביע את הלך הרוח שלו שכפי שכתבת זה לא היה הלך רוח שהתלהב ממקווה... הוא רמז בזה לביקורת החדה שלו על הליכה של בחורים צעירים למקווה וגם גיבה אותה ברבי חסידי שהיה לו קשר איתו..
אחד מהבני דודים החבדיים היה גם חבר לחדר במשך שנתיים. לא זכור לי שמעולם המקוה הטריד אותו.
גם אם נקבל שאכן ר' יידל דיבר עם ה'בית ישראל' על מקוה, להבנתי זה לצד השלילי היינו בסגנון ובשפה שמצפה לשמוע תשובה שלילית (ואולי אחד מהגעררער'ס העלה זאת בפניו)
פרנקל תאומים כתב:י. אברהם כתב:בחיצוניותו ודאי לא נראה אז כחסיד ולא היה "נלהב", וגם לא הרבה שנים אח"כ
הילדים שלו חסידים? (כוונתי חסידים ממש. לא רק בעקיטשע..). באילו מוסדות התחנכו הילדים שלו?
גביר כתב:חנניה וינברגר זה אותו חנניה שגדל בביתו של הרב ראובן מרגליות ואח"כ גר ברחובות או שזה אדם אחר באותו שם?
דעת_האברך כתב:האם אליעזר קיסטר בתמונה הוא אחיו של הג"ר עקיבא קיסטר זצ"ל?
גביר כתב:גביר כתב:חנניה וינברגר זה אותו חנניה שגדל בביתו של הרב ראובן מרגליות ואח"כ גר ברחובות או שזה אדם אחר באותו שם?
תמונת המחזור של תשיח -
http://www.israelalbum.org.il/יישובים/ב ... סטר/P75954
בין השאר הרב אברהם קוק שליט"א, ראש ישיבת מאור התלמוד, חנניה וינברגר, יקר קנאי [ממכון ויצמן], ועוד.
הגרא''י קוק שליט''א והדיין הגר''ב בארי (נכד הגרי''מ חרל''פ זצ'''ל, וחתן הרב בר שאול מרחובות). ולהבחל''ח צבי ויינמן ואליעזר קיסטר ז''ל
שני הראשונים וגם זה האחרון (ר''א קיסטר ז''ל) המשיכו אח''כ יחד גם בישיבת פוניבז'. הגר''ב בארי למד אצל הגר''א ברודיאנסקי גם אחר נישואיו, בכולל 'שבט מיהודא'.
אגב, היכן ר' יידל???
(כנראה דצ''ל שהגר''א ברודיאנסקי היה הר''מ של השיעור הגבוה, וצילמו את בני השיעור עם הר''מ שלהם בלבד.. ועדיין צ''ע..)
לייטנר כתב:אז למדת שאין בית מדרש בלי חידוש...
אני מתייחס לשנות הכ' (...)
על ה"קידוש" ביום העצמאות, הרחיב ידידנו ר' צוריאל חלמיש כאן: http://forum.otzar.org/viewtopic.php?p=372305#p372305, וראה משם ואילך.
לייטנר כתב:חלמישצור כתב:תגובותamhasefer
יש כמובן הרבה מאוד לספר, גם באישי וגם בציבורי, אבל בזה אני לא שונה מדורות של בוגרים, ותקצר היריעה.
למרות זאת, אנצל את ההזדמנות לסיפור קצר ושאלה בצידו.
כידוע, בישיבת היישוב החדש היו לימודים גם ביום העצמאות (לימודי קודש בלבד, סדר בוקר והשיעור), אך תלו על הישיבה את דגל ישראל, וכולם היו צריכים להופיע בחולצות לבנות. במקום זמירות של ימי חג שרו בחדר האוכל משירי ארץ ישראל (פזמונים ישראליים).
אני זוכר היטב דבר תורה שאמר לנו הרב קולודצקי (ר' יידל) באחד מאותם ימי עצמאות.
הוא שאל, איך חז"ל למדו מפרשת ואתחנן כמה וכמה הלכות הקשורות לעניין התפילה וכיצד ראוי להתפלל, הרי לכאורה התפילה הזו לא עלתה יפה ומשה רבינו לא נענה לתפילה זו. והשיב: שמשה רבינו כן נענה בתפילה זו, כאשר אמר לו הקב"ה "עלה ראש הפסגה ושא עיניך וגו' ". ההיענות למשה רבינו היתה בכוח הראיה שנתן הקב"ה למשה רבנו ובאותה עת העניק אותו לכל דורות ישראל שבגלות, אותו הכוח להסתכל על הארץ מבחוץ, גם אם מעולם לא היית בה, אבל להרגיש אותו געגוע כמי שנולד וחי בה.
את הדברים הנ"ל אמר ר' ייד'ל בשם הרב קוק, אך מעולם מאז לא שמעתי ממישהו שהכיר את הדברים בדברי הרב קוק או ידע לומר איפה/מתי אמר אותם.
בברכה
איצו ליפשיץ
לא שמתי לב אם הובא כאן. ב'יישוב' היו מקפידים על ה"קידוש" ביום העצמאות, ומי שהיה אומר אותו, היה ר' דוד חדש.
בן ירושלים כתב:לייטנר כתב:אז למדת שאין בית מדרש בלי חידוש...
אני מתייחס לשנות הכ' (...)
על ה"קידוש" ביום העצמאות, הרחיב ידידנו ר' צוריאל חלמיש כאן: viewtopic.php?p=372305#p372305, וראה משם ואילך.
בשנות הל' לא היה קידוש ואפילו לא מתקרב לזה. מה שהיה זו "סעודה חגיגית" (ואפילו הגישו געפילטע פיש מקופסה- מחווה חגיגית מאין כמוה בימים ההם ובמקום ההוא...) תמיד השתתף הגאון ר' דוד חדש בסעודה ונשא דברים. הביא את הפסוק "זה היום עשה ה' וכו'" מה שאמר על כך כבר נשכח ממני.
היה בישיבה מתפלל נכבד בשם ר' יוטקובסקי (היה תקופה מורה למתמטיקה. הקים בזמנו את הועד למען קדשי ישראל שהתריעו כל שנה נגד הלולבים הקנריים)שדרש שיקראו את ההפטרה. ר' יידל הרשה לו לעמוד ולקרוא ההפטרה (בלי ברכה) "עוד היום בנוב" אבל דאג להגחיך את הענין ובעיני התלמידים זה היה ליצנות ממש.
בן ירושלים כתב:מתפלל נכבד בשם ר' יוטקובסקי (היה תקופה מורה למתמטיקה. הקים בזמנו את הועד למען קדשי ישראל שהתריעו כל שנה נגד הלולבים הקנריים)
ביותר התרשמתי ממדת הכרת הטוב שהוא חב לרבו הרה"ג רבי יהודה קולדצקי זצ"ל אשר העמיד תלמידים לאלפים, ומהם גדולי הדור ולא זכיתי לראות מאחד מהם מדת הכרת הטוב כלפיו
שומע ומשמיע כתב:גביר כתב:על המצבה כתבו 'יהודה' ולא 'יהודא' כפי שהוא עצמו נהג לכתוב, יש לכך סיבה מיוחדת או שזה חוסר תשומת לב של עושה המצבה?
מי שכותב יהודא, זה בשביל שלא להיכשל בכתיבת שם הוי'ה ולא שזה שמו.
מבקש חכמה כתב:לידע כללי אין בשום מקום בעולם הפטרה עם ברכה ביום העצמאות.
מטה עז כתב:פעם בליל פורים הגענו לביתו רב יידל, והיו בחדרו בני ישיבות שונות וביניהם בחור מישיבת סלבודקה שלבש את הפראק האפור של רב אייזיק שר זצ"ל, ודברו עם רב יידל על גדלות האדם וכו', ונענה רב יידל ואמר: והלא רב אייזיק היה מלאך, ולאחר ששמעתי את שיחותיו, הייתי מתפלל בדרגה אחרת לגמרי...
פרנקל תאומים כתב:ברצוני לפתוח אשכול אודות מו"ר הגאון ר' יידל קולודצקי זללה"ה שהרביץ תורה לבני "הישוב החדש" למעלה משישים שנה, והעמיד תלמידים הרבה, רבנן ותלמידיהון, ת"ח מופלגים, ראשי ישיבות, ר"מים, רבנים, דיינים ומורי הוראה. כמעט כולם נמנים על היהדות החרדית.
כן מסתבר כתב:פרנקל תאומים כתב:ברצוני לפתוח אשכול אודות מו"ר הגאון ר' יידל קולודצקי זללה"ה שהרביץ תורה לבני "הישוב החדש" למעלה משישים שנה, והעמיד תלמידים הרבה, רבנן ותלמידיהון, ת"ח מופלגים, ראשי ישיבות, ר"מים, רבנים, דיינים ומורי הוראה. כמעט כולם נמנים על היהדות החרדית.
סליחה על הבורות, היכן זה 'היישוב החדש’, ומאיזה ערים נשלחו אליו תלמידים?
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 80 אורחים