בברכה המשולשת כתב:קו ירוק כתב:דעת הרמב"ם, והיא דעת יחידאה, שתחומי ארץ ישראל לגיטין הם תחומי עולי מצרים. ומשם ואילך לא כבשו אף עולי מצרים.
אמנם, דעת הרמב"ם בתשובה היא שתחומי א"י לגיטין מדרבנן, תחום עולי בבל, וכשאר ראשונים.
היכן?
בברכה המשולשת כתב:קו ירוק כתב:דעת הרמב"ם, והיא דעת יחידאה, שתחומי ארץ ישראל לגיטין הם תחומי עולי מצרים. ומשם ואילך לא כבשו אף עולי מצרים.
אמנם, דעת הרמב"ם בתשובה היא שתחומי א"י לגיטין מדרבנן, תחום עולי בבל, וכשאר ראשונים.
קו ירוק כתב:בברכה המשולשת כתב:קו ירוק כתב:דעת הרמב"ם, והיא דעת יחידאה, שתחומי ארץ ישראל לגיטין הם תחומי עולי מצרים. ומשם ואילך לא כבשו אף עולי מצרים.
אמנם, דעת הרמב"ם בתשובה היא שתחומי א"י לגיטין מדרבנן, תחום עולי בבל, וכשאר ראשונים.
היכן?
שמואל אריאל כתב:קו ירוק כתב:האם שם "ארץ ישראל" משיבת ציון ואילך, הכוונה לתחום עולי בבל או לתחום עולי מצרים?
דעת הרמב"ם, והיא דעת יחידאה, שתחומי ארץ ישראל לגיטין הם תחומי עולי מצרים. ומשם ואילך לא כבשו אף עולי מצרים.
דעת הראשונים ובכללם הריטב"א שא"י היא עולי בבל. ולפמים עולי מצרים.
לדעת הרמב"ם דברי הירושלמי שלא סמכו חכמים בעזה, משום שאי אפשר לסמוך בחו"ל ולכן לא הועילה סמיכה בעזה. כי מציון תצא תורה.
אבל לדעת הראשונים החולקים עליו א"א לסמוך בעזה היות ואיננה מתחום עולי בבל. וא"א לקדש את השנה בעזה (כשיש חכם בתחום עלי בבל), כי איננה א"י.
ולכן דברי הריטב"א נסובים בענין קביעת החדשים שבא"י נסובה רק על תחום עולי בבל. ומש"כ נהר פרת, לא בהכרח נחית להאי ענינה. (כמבן שגם דברי האמוראים בענין בב"מ כח. דרושים עיון היטב).
א. הריטב"א לא עוסק כאן בעניין קידוש החודש אלא בעניין הגעת השלוחים, ואין זה תלוי בזה.
ב. לא זכיתי להבין את "לא בהכרח נחית להאי ענינה", כאשר הריטב"א עוסק במפורש בהגדרת התחום שנחשב א"י לעניין יו"ט שני.
אבל כנראה שנישאר במחלוקת. הדעות הוצגו בפני המעיינים, והבוחר יבחר.קו ירוק כתב:בענין מעמדה של אילת, כמדומני שכבר הארכנו בזה באשכול אחר בפורום. מה מעמדה של אילת. ובדברי הספרי.
אכן.
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 182 אורחים