כמעיין המתגבר כתב:יישר כח למי שיפנה אותי לכל פרט בעניין ברכה זו.
חלניקער כתב:אישתמיטתיה להראי"ס ברוך שאמר והמקדש את שמו.
שצה. כתב הטור אבן העזר סימן ס"ג בשם בעל הלכות גדולות (הלכות כתובות, סי' ל"ו), הכונס את הבתולה ובועלה, יברך 'ברוך אתה ה' אלהינו מלך העולם אשר צג' כו', עיין שם. וכתב הרא"ש בפרק קמא דכתובות (סימן ט"ו), מסתבר לברך אותה אחר שמצא בתולים. וכן כתב בעל שולחן ערוך (אהע"ז סי' ס"ג ס"ב), ורמ"א [כתב] דיש אומרים שלא לברך אותה בלא כוס, והוא דעת רבינו ירוחם בספר אדם וחוה נתיב (כ"ח) [כ"ב] (חלק שני). ותמיהני, איך לא נוהגין בברכה זו, ובודאי מנהג זה הוא מנהג בורות ועם הארצות, כי מה לנו להרהר אחר הגאונים, ובפרט בעל הלכות גדולות שכל דבריו הם בקבלה. ואפילו למאן דרוצה לחוש לזה מאחר שלא הוזכרה הברכה בתלמוד, מכל מקום מי נתן רשות לבטלה לגמרי, יאמרה בלא הזכרת שם ומלכות, וכענין מודים דרבנן (ירושלמי ברכות פ"א ה"ה), וברכת בורא נפשות רבות, שבירושלמי (שם פ"ו ה"א) חותם בה בברכה, ומאחר שלא הוזכר בתלמוד שלנו, אין אנו חותמין בשם, אבל חותמין במודים דרבנן 'ברוך אל ההודאות', וברכת בורא נפשות רבות 'ברוך חי העולמים'. על כן כל ירא שמים יזהיר בניו לברך ברכה זו לאחר שמצא דם בתולים, וירחץ ידיו היטב, ויקח כוס בידו ויברך בורא פרי הגפן, ואחר כך יברך ברכה זו בלא שם ומלכות, ויתן לשתות הכוס גם אל הכלה.
ארי במסתרים כתב:סליחה על השאלה
מה עם טבילת עזרא לפני הברכה ושתיית הכוס?
חלמיש כתב:גם ברכת ברוך שאמר שבפשטות אינה בגמרא, וכך נקטו הרבה אחרונים (המג"א) שהיא אינה מדין גמרא (אך ידועים דברי אחרונים בשם האור זרוע (שהכוונה כמובן לחיבור על הסידור של מר' דוד בן ר' יהודה החסיד נכד הרמב"ן) על הפתקא משמיא וביחד עם זה מאנשי כנסת הגדולה)
צh33 כתב:הכוונה רק על ההקדמה לברכה לא לעצם הברכה. אאל"ט.
חלמיש כתב:גם ברכת ברוך שאמר שבפשטות אינה בגמרא, וכך נקטו הרבה אחרונים (המג"א) שהיא אינה מדין גמרא (אך ידועים דברי אחרונים בשם האור זרוע (שהכוונה כמובן לחיבור על הסידור של מר' דוד בן ר' יהודה החסיד נכד הרמב"ן) על הפתקא משמיא וביחד עם זה מאנשי כנסת הגדולה)
איש_ספר כתב:הקדמה לב"ש? הריני מזמן וכו'? אצל האו"ז? אצל הקדמונים?
עכ"פ באו"ז אין זכר להקדמה.
אבל באמת בתחילת הקטע הוא כותב כן שתוקן בידי אנשי כנה"ג ע"י פתקא. וצ"ע
שונות
מי תיקן ברכת ברוך שאמר? [גליון]
הרב נחום גרינוואלד
ניו-דזערזי
בגליון תתה בע' 84 הבאתי על מה שמובא בשוע"ר בסי' נא ס"ב בשם ספר אור זרוע, שברכת ברוך שאמר "תיקנוה אנשי כנסת הגדולה ע"י אגרת שנפלה מן השמים", שהכוונה לספר אור זרוע משל רבי דוד בן רבי יהודה החסיד נכד הרמב"ן שמצוי בכת"י. והבאתי אז ממה שראיתי נדפס קטע קצר מכת"י הנ"ל אודות זה שברוך שאמר נתקן על פי פתקא מן השמים.
ובגליון שלאח"ז העיר על כך הרמ"ה ממונסי שהשמטתי מה שמבואר בכת"י שברוך שאמר "כי אנשי כנסת הגדולה לא תקנוה, אלא חכמי המחקר ובעלי התושיה קבלו כך ממסורת הברית שפתקא נפל מן השמים והוה כתיב ביה ברוך שאמר".
והאמת אגיד שלא באשמתי לא הבאתי ציטוט זה על אנשי כנסת גדולה, אלא שבקטע ההוא פורסם רק הקטע תוך השמטות מסויימות ובניהן המלים הללו, ולכן לא יכולתי לשער שאכן כתוב שם ההיפוך ממה שהובא בכל האחרונים משם התולעת יעקב.
אולם כעת זכיתי והשגתי צילום הכת"י, וכן עיינתי בעוד כת"י של חיבור זה, ובכולם מבואר כך ש"אנשי כנסת הגדולה לא תקנוה". ברם אין הדבר פשוט כלל, משום שבכתבי יד שעיינתי בהם מופיע לפני הברכה משפט זה: "והא לך ברוך שאמר כמו שתקנוה אנשי כנסת הגדולה על פי פתקא", ורק בסיום הברכה מופיע הקטע האמור, שבו מבואר שלא אנשי כנסת הגדולה תקנוה אלא חכמי המחקר ובעלי התושיה קבלו כך ממסורת הברית על פי פתקא, וא"כ הרי סתירה בכת"י מניה וביה?
והמוכרח מזה, שהכוונה במה שכתוב שם, ש"אנשי הכנסת הגדולה לא תקנוה", היינו שלא הם תקנוה אותם מדעתם הרחבה, כמו שאר נוסחאות התפילה והברכות שהם תקנוה אותם לפי דעתם, כמו שאר תורה שבעל פה (או כמבואר אצל חסידי אשכנז, שכך קבלוה מסיני); אלא שברכה זו מיוחדת שקבלוהו אנשי כנסת הגדולה נוסחתה מפתקא שנפלה משמים. ולפי"ז שניהם נכונים. מצד אחד, אכן למעשה הרי גם ברכה זו אישרוה והכניסוה אותה למסגרת התפילה האנכה"ג; ומצד שני, ברכה זו לא חיברו אותה מדעתם, אלא על פי פתקא. (והדבר נוגע להלכה בנוגע אמירת אמן, כמבואר בשוע"ר שם ס"ה עיי"ש).
ומצאתי ת"ל בשו"ת הרלב"ח סע"ד שכותב: "ועוד ראיתי כתוב שאין תיקון אנשי כנסת הגדולה לבד אלא שפתקא נפל מן השמים", הרי שהבנתו כמש"כ, שברכה זו אינה רק בידי אנכה"ג לבד, אלא גם ע"י פתקא משמים, דהיינו שלפי הבנתו תפילה זו תיקנוה בשילוב. (וצ"ע אם הרלב"ח ראה את האו"ז בכת"י כי רוב הפוסקים מביאים את הדבר מהתולעת יעקב ולא ראוה הספר בכת"י).
איש_ספר כתב:אולי כונתו לכת"י שעיין כאן...?
עכ"פ מוזר שלא הזכירו שהספר או"ז נדפס בימינו.
איש_ספר כתב:צh33 כתב:הכוונה רק על ההקדמה לברכה לא לעצם הברכה. אאל"ט.
הקדמה לב"ש? הריני מזמן וכו'? אצל האו"ז? אצל הקדמונים?
עכ"פ באו"ז אין זכר להקדמה.
אבל באמת בתחילת הקטע הוא כותב כן שתוקן בידי אנשי כנה"ג ע"י פתקא. וצ"ע
איש_ספר כתב:חלניקער כתב:אישתמיטתיה להראי"ס ברוך שאמר והמקדש את שמו.
צודק. אם כי המקדש שמו ברבים רובא דעלמא (אם אומרים) אינם חותמין. ויש להוסיף יראו עינינו.
עושה חדשות כתב:מור וקציעה סי' רמ - לשואל שישאל מדוע לא תקנו ברכה על הנאת בעילה. אני אומר לא מחכמה שאלת על זה, לפי שלא תקנו חז"ל לברך רק על הנאה הבריאה לגוף, שהיא הנאה אמיתית ותענוג ראוי ורצוי, לחזק הטבע ולהעמיד כח הנהנה ולהוסיפו, משא"כ בהנאת תשמיש שמכחיש הגוף כמ"ש רז"ל בהרואה [ברכות נז, ב]. לכן היא הנאה מגונה מאד ומאוסה אצל בעלי הדעת (כמ"ש רז"ל [שבת קנב, א] אשה דומה לחמת כו' ואמרו גם כן שמכחיש ומתיש כח) ואינן נהנין ממנו, אף על פי ההכרח דומין כאילו כפאם שד.
[/size]
הוגה כתב:"הקדמה" שכתב "צh33", ככה"נ כוונתו לפתיח: "ברוך שאמר... עד - ברוך פודה ומציל ברוך שמו". אבל גם בזה צודק הרב אי"ס שבאור זרוע [וביתר הקדמונים] לא חילקו בין ה'פתיח' לנוסח הברכה עצמה.
אבי 1000 כתב:עושה חדשות כתב:מור וקציעה סי' רמ - לשואל שישאל מדוע לא תקנו ברכה על הנאת בעילה. אני אומר לא מחכמה שאלת על זה, לפי שלא תקנו חז"ל לברך רק על הנאה הבריאה לגוף, שהיא הנאה אמיתית ותענוג ראוי ורצוי, לחזק הטבע ולהעמיד כח הנהנה ולהוסיפו, משא"כ בהנאת תשמיש שמכחיש הגוף כמ"ש רז"ל בהרואה [ברכות נז, ב]. לכן היא הנאה מגונה מאד ומאוסה אצל בעלי הדעת (כמ"ש רז"ל [שבת קנב, א] אשה דומה לחמת כו' ואמרו גם כן שמכחיש ומתיש כח) ואינן נהנין ממנו, אף על פי ההכרח דומין כאילו כפאם שד.
[/size]
הטעם השלישי שייך רק באיש ולא באישה
איש_ספר כתב:באו"ז אין זכר להקדמה.
אבל באמת בתחילת הקטע הוא כותב כן שתוקן בידי אנשי כנה"ג ע"י פתקא. וצ"ע
מותיב ומפרק כתב:זכור לי מלפני שנים דעה שיש לברכו על הכוס.
האם יש מי שיוכל לציין?
הוגה כתב:איש_ספר כתב:הקדמה לב"ש? הריני מזמן וכו'? אצל האו"ז? אצל הקדמונים?
עכ"פ באו"ז אין זכר להקדמה.
אבל באמת בתחילת הקטע הוא כותב כן שתוקן בידי אנשי כנה"ג ע"י פתקא. וצ"ע
"הקדמה" שכתב "צh33", ככה"נ כוונתו לפתיח: "ברוך שאמר... עד - ברוך פודה ומציל ברוך שמו". אבל גם בזה צודק הרב אי"ס שבאור זרוע [וביתר הקדמונים] לא חילקו בין ה'פתיח' לנוסח הברכה עצמה.
.
אב בבינה כתב:מותיב ומפרק כתב:זכור לי מלפני שנים דעה שיש לברכו על הכוס.
האם יש מי שיוכל לציין?
עי' תשו' פאר הדור סי' קכט
אישצפת כתב:אב בבינה כתב:מותיב ומפרק כתב:זכור לי מלפני שנים דעה שיש לברכו על הכוס.
האם יש מי שיוכל לציין?
עי' תשו' פאר הדור סי' קכט
מצורף בזה מה שכתב אחד מגאוני איטליה לפני כשלש מאות שנה בספרו שרואה אור בשנים האחרונות על ידי מכון יד בן צבי
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 60 אורחים