בני ברקי כתב:בספר דרך אמונה מושמט הספר הר צבי ולא מוזכר כלל למרות חידושיו הרבים בעניני זרעים(כמובן גם ספרי הגראי"ק זצ"ל...)
מלאעולם כתב:מה היה היחס של הגרצ"פ לחזו"א?
מלאעולם כתב:http://forum.otzar.org/forums/viewtopic.php?t=7724
איש_ספר כתב:כל האשכול הזה לא נראה לי מתאים לאלול.
ממ"נ, אם אין הסבר הרי זה ביקורת על החזו"א (ועוד יותר גיסו זצוק"ל) ואם יש הסבר הרי זה ביקורת על הגרצ"פ. ושניהם מיותרים לגמרי.
ובמכח"ת הרב פרי יהושע, חילוק בדרכי הלימוד לא מסביר אפס קצהו מהיחס (במיוחד של הסטייפלער).
ולאזן קצת, נספר את הידוע, שאילו הגרי"ז ובניו בעקבותיו העריכו מאד את כח הפסק וההוראה של הגרצ"פ והפנו אליו שאלות.
איש_ספר כתב:הכל סוביקטיבי חוץ מאמיתות התורה ובכלל זה החובה לשמור על כבודם של חכמים.
יחסו המתמיה של הסטייפלער לגרצ"פ הוא ידוע מאד והדיון בו הוא לא לכבודו של הסט'.
מאת הלוי כתב:מלאעולם כתב:http://forum.otzar.org/forums/viewtopic.php?t=7724
אין שם כלום. תודה.
איש_ספר כתב:הכל סוביקטיבי חוץ מאמיתות התורה ובכלל זה החובה לשמור על כבודם של חכמים.
יחסו המתמיה של הסטייפלער לגרצ"פ הוא ידוע מאד והדיון בו הוא לא לכבודו של הסט'.
מתפעל כתב:יש לציין את שיתוף הפעולה בין הגרצ"פ והחזו"א בענין גיוס בנות.
הגרצ"פ היה מהרבנים שהלכו לבן גוריון להעביר את הגזירה, ודמעותיו של הגרצ"פ, אני משער הובאו לידיעת החזו"א.
באמת מעניין אם הגיב בזמנו לטובה על פועלו של הגרצ"פ עם שאר גדולי התורה.
האם אין שום התכתבות ביניהם?
איש_ספר כתב:אם אתה חושב שכל מה שהסטייפלער הקדוש נהג בד' אמותיו, כולל דברים שהוא נהג "לצורך השעה" כהגדרתך, דברים שהוא לא ראה כל ענין לפרמסם ברבים, הם דברים שראוי לפרסמם וללמוד מהם גופי תורה, הרי כבר קדמך הרב אורחות רבינו. לענ"ד וכ"ד רבים ושלמים לא זו העיר.
איש_ספר כתב:דברי לא היו מכוונים אליך, אלא לנושא האשכול.
לאור עדותך על חוסר היכרותך בדבר יחסו של הסטייפלער לרב פרנק אני מבין מאיפה הגעת להשערה המוזרה שחילוק דרכי לימוד ופסק שנו כאן.
אני לא משמש כאן כמטיף בשער, כתבתי את דעתי הענייה, השומע ישמע וכו'.
מלאעולם כתב:מתוך ספר 'רבבות אפרים' הקדמה שלישית ובה מובא פרקי תולדותיו של רבי ברוך יצחק לוין רבה של 'מקור חיים':
פרי יהושע כתב:מלאעולם כתב:מתוך ספר 'רבבות אפרים' הקדמה שלישית ובה מובא פרקי תולדותיו של רבי ברוך יצחק לוין רבה של 'מקור חיים':
מהו ספר רבבות אפרים זה?
פרי יהושע כתב:תודה, חשבתי מלכתחילה כך, אבל לא הבנתי את הקשר, אולי אפשר להסביר את הקשר בין ממפיס---לירושלים.
איש_ספר כתב:כל האשכול הזה לא נראה לי מתאים לאלול.
ממ"נ, אם אין הסבר הרי זה ביקורת על החזו"א (ועוד יותר גיסו זצוק"ל) ואם יש הסבר הרי זה ביקורת על הגרצ"פ. ושניהם מיותרים לגמרי.
ובמכח"ת הרב פרי יהושע, חילוק בדרכי הלימוד לא מסביר אפס קצהו מהיחס (במיוחד של הסטייפלער).
ולאזן קצת, נספר את הידוע, שאילו הגרי"ז ובניו בעקבותיו העריכו מאד את כח הפסק וההוראה של הגרצ"פ והפנו אליו שאלות.
מאת הלוי כתב:איש_ספר כתב:כל האשכול הזה לא נראה לי מתאים לאלול.
ממ"נ, אם אין הסבר הרי זה ביקורת על החזו"א (ועוד יותר גיסו זצוק"ל) ואם יש הסבר הרי זה ביקורת על הגרצ"פ. ושניהם מיותרים לגמרי.
ובמכח"ת הרב פרי יהושע, חילוק בדרכי הלימוד לא מסביר אפס קצהו מהיחס (במיוחד של הסטייפלער).
ולאזן קצת, נספר את הידוע, שאילו הגרי"ז ובניו בעקבותיו העריכו מאד את כח הפסק וההוראה של הגרצ"פ והפנו אליו שאלות.
אם זה לא מתאים אז לא רק לאלול. ואם זה מתאים אז גם באלול. ב. יש בזה בחינת תורה היא וללמוד אני צריך לידע ההסתייגות אם נבעה מדרך הפסק או מהשקפותיו, ואין זה כלל ביקורת לא על החזו"א ולא על הגרצ"פ כמו שלספר על דעות הרב קוק ומחלוקת הרבנים עמו אין זה ביקורת על אף אחד מהצדדים.
ב ומש"כ על הגרי"ז ידוע כמו כן שהגאון מטשעיבין שהגיע לארץ לא הסכים להורות כאן והפנה את כל השואלים אל הגרצ"פ או אל הגר"מ ראטה בעל קול מבשר.
בברכה המשולשת כתב:פרי יהושע כתב:תודה, חשבתי מלכתחילה כך, אבל לא הבנתי את הקשר, אולי אפשר להסביר את הקשר בין ממפיס---לירושלים.
למיטב זכרוני הגהמ"ח רבב"א זצ"ל הוא במקור בן א"י
פרי יהושע כתב:בברכה המשולשת כתב:פרי יהושע כתב:תודה, חשבתי מלכתחילה כך, אבל לא הבנתי את הקשר, אולי אפשר להסביר את הקשר בין ממפיס---לירושלים.
למיטב זכרוני הגהמ"ח רבב"א זצ"ל הוא במקור בן א"י
גם אני זוכר משהו כזה, האם ביסודו בן ירושלים, או שסתם רחבות הדעת יש כאן, וקשרים מעבר לים בפרט אם רבנים מכהנים, זו תופעה מצויה ביותר באותה תקופה, רק כאן זה נראה כדור אחרי.
קו ירוק כתב:יש להבדיל בין השתדלותו של הסטייפלער לענין שיעורים, לבין מלחמתו ב'דעות'.
מקימי הדור התורני שקם בא"י אחרי החורבן מאפס! זה הסטייפלער והרב שך. הם נתנו את הצביון של הדור הזה, ובזכותם הוא קם.
ומלחמתו היתה בכל מה שייצג השקפה שונה מזו, או קרירות נוסח הפשרנים או אלה שחיזקו את הפשרנים.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 159 אורחים