מאיר סובל כתב: ושתי אחיות בירושלים
כרם כתב:עדיין לא ראיתי מהיכן נלקח שהיא בתו של ר' איטשע, כמה גרודזינסקי איכא בורשה?
חיס כתב:אני שמתי לב על המצבה שמופיע שם משפחתה געצנזאהן, ב-נ' ולא ב-ל' געטצעלזאהן. מהו הנכון ?
מיללער כתב:סליחה על הבורות - איפה ניתן למצוא פרטים על נוספים על 'הרה"צ ר' איטשע גרודזינסקי מווארשא'? האם קשור למשפחת הרבנים גרודזינסקי מליטא (משפחת הגרח"ע)?
viewtopic.php?p=20332#p20332
מכלול כתב:מיללער כתב:סליחה על הבורות - איפה ניתן למצוא פרטים על נוספים על 'הרה"צ ר' איטשע גרודזינסקי מווארשא'? האם קשור למשפחת הרבנים גרודזינסקי מליטא (משפחת הגרח"ע)?
viewtopic.php?p=20332#p20332
על ר' איטשע ניתן למצוא מידע.
מצורפת כתבה שהתפרסמה לפני כשנתיים בעיתון מורשה.
חיס כתב:על רבי איטשע זצ"ל עדות של תלמיד [נכתב במכתבים למערכת "בית יעקב" גליון 177 178 תשל"ד ]
דוד נ.א. כתב:אגב, בקשר לישיבה זו, חידה מעניינת. בעוד ידוע מכמה מקורות שישיבה זו התייסדה במשך שנים רבות על ידי ר' איטשע גרודזינסקי, יש מקור מוזר אחר בעניין. ר' ישעיהו וינוגרד ר"י תורת חיים בירושלים, בהקדמתו לשערי זיו, כותב שהוא עצמו הוא זה שהגה והקים את הקמת הישיבה בנסיעתו לוורשה. לא מזכיר כלום את ר' איטשע. השנים שהוא כותב הם לכאורה כבר לאחר שהישיבה הוקמה בוורשה. מוזר.
דוד נ.א. כתב:לא בדיוק לחלק הכלכלי, אם כי גם. למי שמכיר את הדמות הוא היה הרבה מעבר. רוחניות וגשמיות הכל ביחד. כמובן אבל זה לא מחייב שכאן הי' מעורב בחלק הרוחני
איני זוכר כרגע, אבל גם התאריכים שכותב הרב וינוגרד לא מתאימם לידוע, לכאורה הישיבה כבר הייתה קיימת לפני שהגיע לוורשה. הרב וינוגרד בודאי דיבר אמת, אלא שחסר לנו מידע.
ההשערה שלי היא שמכיוון שלא מדובר בפתיחה רשמית של מוסד, אלא במשהו שצמח מתוך הרבה התארגנויות ומוסדות שונים (עיין דברי בן הח"ח על ר איטשע), בשלב כלשהו זה התאגד עם יוזמת הרב וינוגרד. אם כי עדיין יש פרטים שדורשים הבהרה, לא הצליח ליישב באופן מוחלט. אם יהיה זמני בידי אביא את מלוא החישובים והמקורות בעניין כאן. אדרבה נשמח לשמוע.
הרי מוזכר באיזה מקום על התמזגות, הלא כן?
ראיתי בעיתונות ובמקורות מודפסים לא מעט מידע, בהחלט יותר ממה שהובא כאן. בעז"ה הכל יראה אור בדפוס בעז"ה ככל הקרוב שיתאפשר. מש"כ ב'דער יוד' ראית?
מה שכן, את הכתבה הספציפית על תורת חיים באשכול שנתת לא הכרתי, אבל לא השקעתי הרבה בכיוון זה כי זה מ1927 - כמה שנים אחרי שהוא נפטר. מהשנים הללו יש הרבה מידע על הישיבה, אבל זה כבר לא ממש נוגע אליו ישירות. לא השקעתי בחיפוש כזה. אבל הכתבה הנ"ל הרי מדבר על ההתיסדות. ועל ידי חברה ש"ס שהיתה כמדומה של ר' איטשע
י. אברהם כתב:דוד נ.א. כתב:לא בדיוק לחלק הכלכלי, אם כי גם. למי שמכיר את הדמות הוא היה הרבה מעבר. רוחניות וגשמיות הכל ביחד. כמובן אבל זה לא מחייב שכאן הי' מעורב בחלק הרוחני כן, אבל ההפרדה לא מוחלטת, ובמה שהוא ודאי עסק כמו ביסוס כלכלי ומינוי צוות - גם ר' ישעיהו עצמו לא כותב שהוא עסק ביותר, גם הוא לא עסק בהנהגתה הרוחנית של הישיבה אלא בהקמתה. לכל היותר נתן שם קצת שיעורים.
איני זוכר כרגע, אבל גם התאריכים שכותב הרב וינוגרד לא מתאימם לידוע, לכאורה הישיבה כבר הייתה קיימת לפני שהגיע לוורשה. הרב וינוגרד בודאי דיבר אמת, אלא שחסר לנו מידע.בודאי, אם כי זה עשוי להציג הסברים מסויימים מזוית ראיה מסוימת שלו.
ההשערה שלי היא שמכיוון שלא מדובר בפתיחה רשמית של מוסד, אלא במשהו שצמח מתוך הרבה התארגנויות ומוסדות שונים (עיין דברי בן הח"ח על ר איטשע), בשלב כלשהו זה התאגד עם יוזמת הרב וינוגרד. אם כי עדיין יש פרטים שדורשים הבהרה, לא הצליח ליישב באופן מוחלט. אם יהיה זמני בידי אביא את מלוא החישובים והמקורות בעניין כאן. אדרבה נשמח לשמוע.
הרי מוזכר באיזה מקום על התמזגות, הלא כן?
ראיתי בעיתונות ובמקורות מודפסים לא מעט מידע, בהחלט יותר ממה שהובא כאן. בעז"ה הכל יראה אור בדפוס בעז"ה ככל הקרוב שיתאפשר. מש"כ ב'דער יוד' ראית? יש לא מעט הופעות של תורת חיים בכמה עיתונים, כמו שכתבתי זה פחות היה מרכזי בהתעניינותי, התעניינותי בר' איטשע ובתורת חיים רק עד כמה שזה קשור אליו. אבל מ"מ לא זכור לי כרגע למה אתה מתכוון ב'דער יוד' - אשמח אם תאיר את שומת ליבי.
מה שכן, את הכתבה הספציפית על תורת חיים באשכול שנתת לא הכרתי, אבל לא השקעתי הרבה בכיוון זה כי זה מ1927 - כמה שנים אחרי שהוא נפטר. מהשנים הללו יש הרבה מידע על הישיבה, אבל זה כבר לא ממש נוגע אליו ישירות. לא השקעתי בחיפוש כזה. אבל הכתבה הנ"ל הרי מדבר על ההתיסדות. ועל ידי חברה ש"ס שהיתה כמדומה של ר' איטשע .
אמת, אבל לזה יש ציטוטים רבים, כמו שאתייחס בהמשך.
עט סופר כתב:כמדומני שרבי משה גפן ר"מ בקמניץ נכד, האם ידוע האמנם וכיצד?
י. אברהם כתב:בדער יוד, יומיים אחרי פטירתו, יש משהו עליו.
מה שכתבת סוף תרס"ח, כנראה כוונתך תרע"ח.
י. אברהם כתב:אני מתכוון לדער יוד בהחלט.
י. אברהם כתב:אני מתכוון לדער יוד בהחלט.
י. אברהם כתב:כמה יודין איכא בשוקא
דער יוד שעליו אני מדבר יצא לאור בין תרע''ט לתרפ''ט
נמצא בספרי' הלאומית.
דוד נ.א. כתב: בעז"ה הכל יראה אור בדפוס בעז"ה ככל הקרוב שיתאפשר.
י. אברהם כתב:דוד נ.א. כתב: בעז"ה הכל יראה אור בדפוס בעז"ה ככל הקרוב שיתאפשר.
מדובר על מאמר בכתב עת, או בספר?
עט סופר כתב:מרבי משה גפן שמעתי כי ר' איטשע הוא זה שאמר לבית הלוי 30,000 יהודים מחכים לרב ושכנעו לקבל את עול הרבנות, בסיפור המפורסם
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 54 אורחים