אש משמים כתב:מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
מחולת המחנים כתב:אש משמים כתב:מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
כבר דשו בה רבים,
היו שפירשו מפני שכך הוא מתחרז עם המשך הפייט 'ולשדך הבנות - למנצח בנגינות'. (כפי שכבר קדמוני בזה).
אש משמים כתב:מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
דודי צח כתב:
חוקר ודורש כתב:אפשרות מסתברת כמו הרב האוצר,אבל נדמה לי שרק על בת אומרים בתך בגרה שחרר עבדיך ותן לה דהיינו שזה יותר חיוב על ההורים מאשר בן שמצווה עליו לחזר אחר האשה ולא על הוריו
סגי נהור כתב:כמובן, תינוקות איננו רק שם כולל לזכרים ונקבות יחד, אלא גם צורת הרבים היחידה של "תינוק".
ומובן שלדברי המ"ב אין שום קשר לגמרא, ואולי מתוך לשון הפיוט למד כן...
אוצר החכמה כתב:הפלא ופלא כל הדיון הזה. ולא זו בלבד שפתחו דיון על זה בפורום שזה דומה לשיחה בעלמא אלא אפילו מישהו הדפיס דברים על עניין זה?
אוצר החכמה כתב:הפלא ופלא כל הדיון הזה. ולא זו בלבד שפתחו דיון על זה בפורום שזה דומה לשיחה בעלמא אלא אפילו מישהו הדפיס דברים על עניין זה?
אילו היה ביטוי "פרווה" ומקובל שאומר לשדך בין בנים ובין בנות והוא היה המתבקש היה מקום לדון האם בחר דווקא בנות ולא את הביטוי הזה. וגם אז היה קושיה בדוחק שהרי כמו שהזכירו אין משדכים בנות בלא שידוך בנים. אבל עכשיו שאינו כן אלא אם היה כותב בנים היה קשה למה לא בנות ואם בנות שואלים למה לא בנים ברור שעשה את בשביל החרוז. וזה כמו לשאול למה שלא כתב ולעסוק בשידוכים? או לקיים מצווה בעזרה לפו"ר?
והתשובה כי הוא כתב שיר וכך הוא רצה לכתוב אותו.
אש משמים כתב:מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
סגי נהור כתב:דודי צח כתב:
הפלא ופלא... ראשית מוכח מלשון חז"ל "התינוקות" שהכוונה לבנות, ואז מוסיפים בסוגריים: ואף שניתן לומר שבלשון חז"ל תינוקות הוא שם כולל על הקטנים... "ניתן לומר", לחומר הקושיא נראה לחדש שבלשון חז"ל תינוקות הוא שם כולל... מזכיר את המעשה הידוע בצדיק שהאריך לבאר את עניין המ"ם סתומה שב"חצוצרות", ואחד התירוצים היה שאכן בחצוצרות אין מ"ם סתומה.
כמובן, תינוקות איננו רק שם כולל לזכרים ונקבות יחד, אלא גם צורת הרבים היחידה של "תינוק".
ומובן שלדברי המ"ב אין שום קשר לגמרא, ואולי מתוך לשון הפיוט למד כן...
אוצר החכמה כתב:הפלא ופלא כל הדיון הזה. ולא זו בלבד שפתחו דיון על זה בפורום שזה דומה לשיחה בעלמא אלא אפילו מישהו הדפיס דברים על עניין זה?
אילו היה ביטוי "פרווה" ומקובל שאומר לשדך בין בנים ובין בנות והוא היה המתבקש היה מקום לדון האם בחר דווקא בנות ולא את הביטוי הזה. וגם אז היה קושיה בדוחק שהרי כמו שהזכירו אין משדכים בנות בלא שידוך בנים. אבל עכשיו שאינו כן אלא אם היה כותב בנים היה קשה למה לא בנות ואם בנות שואלים למה לא בנים ברור שעשה את בשביל החרוז. וזה כמו לשאול למה שלא כתב ולעסוק בשידוכים? או לקיים מצווה בעזרה לפו"ר?
והתשובה כי הוא כתב שיר וכך הוא רצה לכתוב אותו.
ביקורת תהיה כתב:אש משמים כתב:מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
כד הוינא טליא שמעתי משיחים כי רבינו חיים הלוי ניסה פעם את הצורבים בשאלה זו: מה טעם לשדך הבנות ולא הבנים? לאחר שזה אמר בכה וזה אמר בכה, ענה ואמר להם: ווייל ס'גראמט זאך!
האם יש ביד מאן דהוא לאשש או להפריך את השמועה?
ביקורת תהיה כתב:אש משמים כתב:מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
כד הוינא טליא שמעתי משיחים כי רבינו חיים הלוי ניסה פעם את הצורבים בשאלה זו: מה טעם לשדך הבנות ולא הבנים? לאחר שזה אמר בכה וזה אמר בכה, ענה ואמר להם: ווייל ס'גראמט זאך!
האם יש ביד מאן דהוא לאשש או להפריך את השמועה?
אש משמים כתב:תודה רבה.
(אגב, נזכרתי עכשיו באיזה סיפור ששמעתי לפני שנים ארוכות, על אחד מגדול"י שבא לאיזה ישיבה לבחור לבתו חתן ושאל שם 'איך לדעתכם ראוי לנקות את הבית?' ואחר שכולם ניסו לתרץ על דרך הלימוד והפלפול ענה הרב 'במטאטא!'. מוכר כזה סיפור?)
ברוז כתב:א. שידוך הוא תרגום של ותשקוט הארץ - ושדיכת ארעא.
ב. כך מסתדר החרוז, ובהכי מיושבים הרבה מהקושיות שהאריכו המפרשים בביאור הזמירות ( כגון: מאחרים לצאת מן השבת וממהרים לבוא, וכ"כ בסידור יעב"ץ).
ונתנו ידידים כתב:סגי נהור כתב:דודי צח כתב:
הפלא ופלא... ראשית מוכח מלשון חז"ל "התינוקות" שהכוונה לבנות, ואז מוסיפים בסוגריים: ואף שניתן לומר שבלשון חז"ל תינוקות הוא שם כולל על הקטנים... "ניתן לומר", לחומר הקושיא נראה לחדש שבלשון חז"ל תינוקות הוא שם כולל... מזכיר את המעשה הידוע בצדיק שהאריך לבאר את עניין המ"ם סתומה שב"חצוצרות", ואחד התירוצים היה שאכן בחצוצרות אין מ"ם סתומה.
כמובן, תינוקות איננו רק שם כולל לזכרים ונקבות יחד, אלא גם צורת הרבים היחידה של "תינוק".
ומובן שלדברי המ"ב אין שום קשר לגמרא, ואולי מתוך לשון הפיוט למד כן...
לפי המ"ב יוצא שצריך לגרוס תינוקת ואינו לשון רבים אלא לשון נקיבה וכן מוכח מדברי הגמ' כי על תינוק ללמדו ספר לא כתוב לשון רבים אלא לשון יחיד וא"כ מאי שנא, ונמצא דבריהם מכוונים ומובן היטיב
יראה- שלם כתב:אגב הדברים דלעיל שמעתי פעם איני זוכר בשם מי. שבעצם מחבר זמר זה כתב ותינוק ללמדו ספר "וללמדו אומנות" דע"ז כתב הרמב"ם וכן פסק המחבר בשו"ע כמובא לעיל. וכן מסתבר דמה שייך מילים אלו למנצח בנגינות בתוך קטע זה, אמנם במשך הזמן שינו את הלשון.
אם מאן דהוא יכול להביא ראיה לכך או להכחיש.
חזור אל “עיון תפילה וחקר פיוט”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 23 אורחים