אראל כתב:יש לציין על זקינו של הגר"ש, הה"ק בעל התולדות זי"ע לא היה אצל הבעש"ט כ"א פעמים מספר, ועכ"ז נחשב לאחד מן תלמידיו המובהקים
'צושטעל' יפה!
אראל כתב:יש לציין על זקינו של הגר"ש, הה"ק בעל התולדות זי"ע לא היה אצל הבעש"ט כ"א פעמים מספר, ועכ"ז נחשב לאחד מן תלמידיו המובהקים
ארזי ביתר כתב:אראל כתב:יש לציין על זקינו של הגר"ש, הה"ק בעל התולדות זי"ע לא היה אצל הבעש"ט כ"א פעמים מספר, ועכ"ז נחשב לאחד מן תלמידיו המובהקים
'צושטעל' יפה!
דודי צח כתב:קו ירוק כתב:לא קשור לאשכול.. אבל כמה קטנות המוחין לומר שהגרי"ז לא היה בקי בכל חדרי תורה כפשוטו. ולו ממה שמתבדרין שמועותיו בכל חלקי התורה.
כידוע אנשי ירושלים מכל הסגונונות. מחשיבים מאוד מאוד את הגרי"ז. אחד מחכמי ירושלים זצ"ל שנפטר לפני כמה שנים, סיפר לחתנו, כי נפגש עם רעהו שלמד איתו יחד ב"עץ חיים" לפני למעלה מיובל שנים, והלה משמש כדיין חסידי ידוע בבני ברק. בשיחתו עמו הזכיר איזה עניין בשם הגרי"ז, הגיב לו הדיין ההוא בביטול לדברי הגרי"ז, והנ"ל ממש הזדעזע.
אמר לו הדיין: וכי אינך זוכר את פגישתנו עמו בגאולה? המעשה היה, שהיה להם בצעירותם שאלה הלכתית בחושן משפט, ופגשו את הגרי"ז באמצע הרחוב וניגשו אליו ושאלו, וענה מה שענה, אולם אחר שביררו אצל דיינים אחרים, נתברר להם כי העניין מפורש הוא "סעיף בשולחן ערוך", ודלא כמו שאמר להם הגרי"ז. אותו חסידי, מני אז הסתכל בעין עקומה על הגרי"ז, כי לדידו, אין כזה מושג של גדול שאינו יודע סעיף מפורש בשו"ע. נידח כמה שהוא נידח.
כמובן, הת"ח הירושלמי נחרד מצורת החשיבה הזאת, וכמדומה שרובנו ככולנו מזדהים עם החרדה הזאת. כי לא זהו ה'קנה-מדה' ההכרחי של גדלות. אבל אני כותב זאת בהמשך לקטנות המוחין כתגובה להנ"ל.
כדי לקדש את המטרה לא צריך להתעלם מעובדות פשוטות.
קו ירוק כתב:דודי צח כתב:הוא אומר מה שאמרו לו, כאשר הוא עצמו (הגר"מ אויערבך) מעיד שהיה ילד בן עשר כשהתחתן. לפיכך לא רק בעניין תאריך ההולדה גם מה שכתב שהיה 'בן בית' אצל הבריסקר רב, מוכחש על ידי כל הזוכרים, שלא היה בא אלא לעתים כמו הרבה מבני ירושלים יודעי תורה.
אבל גם אתה 'רק' משער מה מידת התבוננותו בתהלוכות הגרי"ז.. ואחיו שליט"א מעט מבוגר מאיתנו, והיה מקושר אתו כל השנים מאוד..
יחד עם זאת (כמו שציינתי לעיל), ברור שהוא לא 'קיבל' ממנו כפי שניכר היה מדבריו שלו בכמה דרשות, שהראשון שהוא מזכירו ש'קיבל' ממנו היה הטשיבינער רב.
אפרקסתא דעניא כתב:דורשי יחודך כתב:דבריך הם גמרא מפורשת אך אשאיר להבקיאים לציין מקומה :)איש_ספר כתב:אמרתי בנפשי, זה החושב שחכם צריך להיות שגור על לשונו, כל המסכת סופרים, אינו רק טיפש אלא גם ע"ה. וד"ל.
האם כוונתך לגמרא גיטין אצל ר' אביתר? בשלמא מלתא דתליא בסברא כו'?
דעת_האברך כתב:גם יש לחלק בין ידיעות פשוטות שלא טעונות עיון לבין שאלות חדשות הדורשות עיון ובירור במעמקי הסוגיא, וזה לא נדרש מהאדם להיות מונח בעומק העיון כל רגע בכל הש"ס (כמדומני שמובא מעין זה בשם החתם סופר או פני יהושע, אשמח למקור), ובודדים גדולי הדורות שהיה להם כח זה. [ידוע המעשה שהגר"ח מוואלאזין אמר שהוא יכול לכתוב תשובה כמו רבי עקיבא איגר חוץ משלוש מילים בתחילת התשובה - "אמש קיבלתי מכתבו"...].
דורשי יחודך כתב:מה שממשיכי דרכו של הגרי"ז כיום מחפשים את התוס' זמן רב, זה לכאורה מפני שכך עשה הגרי"ז, וממילא אין ראיה מזה לניד"ד, ודו"ק.
פרנקל תאומים כתב:עבד הזמן כתב:דודי צח כתב:
מן הסתם עיקר הסיבה שהגרשז"א והגריש"א לא התקרבו לגרי"ז הייתה מסיבת קירבתם לראי"ה, כנודע.
הלא בין הבולטים שבין הת"ח שהיו מגיעים בקביעות למרנא הגרי"ז לשאת ולתת עימו בד"ת ושהיו חביבים עליו עד מאד היו הג"ר יוד'ל גרשוני (ר' יוד'ל גרודנער) מח"ס 'חוקת הפסח' שהיה מאנשי 'מרכז הרב', הג"ר שלמה יוסף זווין המפורסם שהיה איש 'המזרחי', הג"ר מרדכי אילן בעל "כנסת הראשונים" ו"תורת הקודש" (שלמד אז בישיבת 'מרכז הרב', ושהיה חתנו של חד מראשיה- הגר"י אריאלי), הג"ר יעקב ניסן רוזנטל זצ"ל ועוד.
קו ירוק כתב:דודי צח כתב:
הוא אומר מה שאמרו לו, כאשר הוא עצמו (הגר"מ אויערבך) מעיד שהיה ילד בן עשר כשהתחתן. לפיכך לא רק בעניין תאריך ההולדה גם מה שכתב שהיה 'בן בית' אצל הבריסקר רב, מוכחש על ידי כל הזוכרים, שלא היה בא אלא לעתים כמו הרבה מבני ירושלים יודעי תורה.קו ירוק כתב:אבל גם אתה 'רק' משער מה מידת התבוננותו בתהלוכות הגרי"ז.. ואחיו שליט"א מעט מבוגר מאיתנו, והיה מקושר אתו כל השנים מאוד..
יחד עם זאת (כמו שציינתי לעיל), ברור שהוא לא 'קיבל' ממנו כפי שניכר היה מדבריו שלו בכמה דרשות, שהראשון שהוא מזכירו ש'קיבל' ממנו היה הטשיבינער רב.פרנקל תאומים כתב:לא נכון.
פירשת אותי לא נכון (כנראה עדיף למעט בפסיקים). מקושר אתו כל השנים מאוד הכוונה להגר"ש זצ"ל עם אחיו הג"ר מרדכי שליט"א.. שלכן אני סומך על דבריו יותר מאשר על הגיונות 'דודי צח'... ואם כוונתך למה שלדעתי קיבל מ'הטשיבינער רב', אזי ג"כ שקיל לדבריך.
אפשר למחוק את שתי ההודעות כמדומה, אלא שאין לך פרטי... בכא"פ ניסחתי בתיקון ברור יותר בגוף הודעתי לעיל.
קראקובער כתב:טענו בחיטין והודה לו בשעורים.
אוצר החכמה כתב:באמת מעניין. כלומר מה שקורה הוא שכשאתה עורך הודעה לא כתוב למטה נערך פעם 1 וכולי?
ניסיתי לראות בהרשאות שלך ולא ראיתי הבדל בין ההרשאות שלך לאלו של פרנקל תאומים. כך שצריך לבדוק מה הסיבה (ןגם למה קיים הבאג של אי יכולת לקבל הודעות פרטיות לחלק מהמשתמשים כגון פרנקל תאומים)
אוצר החכמה כתב:באמת מעניין. כלומר מה שקורה הוא שכשאתה עורך הודעה לא כתוב למטה נערך פעם 1 וכולי?
ניסיתי לראות בהרשאות שלך ולא ראיתי הבדל בין ההרשאות שלך לאלו של פרנקל תאומים. כך שצריך לבדוק מה הסיבה (ןגם למה קיים הבאג של אי יכולת לקבל הודעות פרטיות לחלק מהמשתמשים כגון פרנקל תאומים)
מעט דבש כתב:כשאין עוד הודעות אחרי ההודעה הנערכת, לא יופיע המשפט 'נערך על ידי...'.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:אִיךְ-מֶיְין כתב:
נתעוררתי, דאם לא היה באיסור דרבנן יותר מלאו דלא תסור, איך היינו מברכים עליו? מהברכה, ובפרט מה שהברכות חלוקות בין מצוה למצוה, חזינן דמצוות עצמיות הן
דעת_האברך כתב:שמעתי פעם על אחד מגדולי דורינו (אולי הגרזנ"ג) שאמר שהוא יודע על איזו הלכה מהלכות רוצח התכוון הרמב"ם וידע להסביר למה הרמב"ם חשב שנמצאת בסנהדרין או בע"ז ולמה אחר כך חשב שנמצאת הלכה זו בגיטין ובסוף מצא אותה ביבמות אולם איני יודע הפרטים.
על כל פנים שכחת המקור להלכה כלשהי איננה לגמרי מה שדובר עליו כאן.
צעיר_התלמידים כתב:דעת_האברך כתב:שמעתי פעם על אחד מגדולי דורינו (אולי הגרזנ"ג) שאמר שהוא יודע על איזו הלכה מהלכות רוצח התכוון הרמב"ם וידע להסביר למה הרמב"ם חשב שנמצאת בסנהדרין או בע"ז ולמה אחר כך חשב שנמצאת הלכה זו בגיטין ובסוף מצא אותה ביבמות אולם איני יודע הפרטים.
על כל פנים שכחת המקור להלכה כלשהי איננה לגמרי מה שדובר עליו כאן.
גם אני יודע, ההלכה נמצאת גם בגיטין דף ע וגם ביבמות דף קכ לענין שחט בו שנים או רוב שנים ה''ז אינו גולה
צעיר_התלמידים כתב:דעת_האברך כתב:שמעתי פעם על אחד מגדולי דורינו (אולי הגרזנ"ג) שאמר שהוא יודע על איזו הלכה מהלכות רוצח התכוון הרמב"ם וידע להסביר למה הרמב"ם חשב שנמצאת בסנהדרין או בע"ז ולמה אחר כך חשב שנמצאת הלכה זו בגיטין ובסוף מצא אותה ביבמות אולם איני יודע הפרטים.
על כל פנים שכחת המקור להלכה כלשהי איננה לגמרי מה שדובר עליו כאן.
גם אני יודע, ההלכה נמצאת גם בגיטין דף ע וגם ביבמות דף קכ לענין שחט בו שנים או רוב שנים ה''ז אינו גולה
דעת_האברך כתב:צעיר_התלמידים כתב:דעת_האברך כתב:שמעתי פעם על אחד מגדולי דורינו (אולי הגרזנ"ג) שאמר שהוא יודע על איזו הלכה מהלכות רוצח התכוון הרמב"ם וידע להסביר למה הרמב"ם חשב שנמצאת בסנהדרין או בע"ז ולמה אחר כך חשב שנמצאת הלכה זו בגיטין ובסוף מצא אותה ביבמות אולם איני יודע הפרטים.
על כל פנים שכחת המקור להלכה כלשהי איננה לגמרי מה שדובר עליו כאן.
גם אני יודע, ההלכה נמצאת גם בגיטין דף ע וגם ביבמות דף קכ לענין שחט בו שנים או רוב שנים ה''ז אינו גולה
אכן הזכרתני שאותו גדול אמר שהלכה זו באמת נמצאת גם בגיטין.
איש_ספר כתב:מרוב סיפורים וגוזמאות, סילפנו את חוש הביקורת. לא אשכח שישבתי בסוכתו של גדול אחד מאד, ופלוני הציג איזה דבר ממסכת סופרים, ומשראה שהחכם לא הכיר, המהם לעצמו, הלזה יקרא בקי ?! אמרתי בנפשי, זה החושב שחכם צריך להיות שגור על לשונו, כל המסכת סופרים, אינו רק טיפש אלא גם ע"ה. וד"ל. הרב מטשעבין אכן היה יודע "לשלוף" בקיאות בכל מקום על אתר, וכמוהו גדולים אחרים, (מהדורות הקודמים הצטיין בכך האדר"ת), אך לא כל אחד זכה לתכונה שכזו, ורבים רבים, שאין שום ספק שלימודם היה בהיקף עצום של רוב ככל מקצועות התורה, עכ"ז היה שר של שכחה שולט בהם, באופן שיכל להתעלם מהם גם אותם דברים שהם שקדו עליהם. א"צ לנקוט בדוגמאות, וכל מי ששם אורחותיו בין החכמים מכיר את הדברים ולא מופתע מהם. וגם בין אותם חכמים שבקיאותם נפרזת והדברים היו שגורים על פיהם, פעמים הרבה שהיה מתקיים בהם פעמים שאתה מתעלם, והסיפורים על מי שלעולם לא שכח דבר, הם בדמיון הסופרים המשחיתים לב קוראם בגוזמאות פראיות. ואילו אותו דיין שמדד גדלות לפי זכירת כל השו"ע על בוריו, ושלדעתו העלמה של סעיף בשו"ע מפריכה את האדם, אם כך היה מעשה, כנראה הוא בעל חכמה אחת שחוץ משו"ע ונו"כ אינו יודע דבר, או גרוע מכך. הגדלות של החכם נמדדת אם הוא לומד כל התורה בעיון ובעמקות, וכזה היה מרן הגרי"ז, או מסתפק בכמה מסכתות ישיבתיות, זכרון מופלג וכושר שליפה הוא אכן סגולה נפלאה אבל לא אמת מידה.
אליפלט כתב:בענין הנ"ל
שאלו את מו"ר הגרי"י קלמנוביץ אם הגרי"ז ידע את כל התורה, וענה שהוא לא יודע רק בכל מקום שהוא שאל אותו הוא ידע.
והמשכיל יבין.
חזור אל “משפחות סופרים וימות עולם”
משתמשים הגולשים בפורום זה: Majestic-12 [Bot] ו־ 127 אורחים