את זה לא הבנתי. אתה טוען ש72 דקות אחרי השקיעה בא"י (הכסיף העליון והשווה לתחתון לשיטת ר"ת) השמיים עדיין אפורים ולא שחורים?ביני עמודי גרסי כתב:צריך לציין כי ההכסיף המדובר לא הכוונה שחור ממש אלא יותר בכיוון של אפור
אתה מפרש את הלשון כרצונך כחומר ביד היוצר.ביני עמודי גרסי כתב:הערה: נשים לב לשני דברים שהגאונים מדגישים בלשונם: [בתחילת לשונם]: 1) שנשתנה האור בארץ... 2) והכסיף. [ובאמצע לשונם]: 1) ועדאין האור בשמים לא נשתנה. 2) ולא הכסיף. [ובסוף לשונם]: 1) שאף כלפי הרקיע נשתנה האור. 2) והכסיף לחשוך.
אנו מבינים שפעולת הכספה היא יותר משנוי באור. כלומר תחילה משתנה האור ולאחר מכן הוא מכסיף. היינו שצריך שינוי וגם הכספה ולא סגי באחד מהם.
א. למה זה קורה? הרי האור מגיע מלמטה ולמה שהתחתון ישחיר (או יאפיר)
ב. איפה הגבול. כלומר הרי המזרח משחיר תחילה והולך למערב באיזה נקודה העניין מתהפך?
ביני עמודי גרסי כתב:בספר שבלי הלקט (סימן נ"ט דין הדלקת נרות מבעוד יום לצרך שבת.וכן בספר תניא רבתי) הביא בשם הגאונים מה שנהגו אז בתקופתם.
וזה לשונו: והמדליק נר של שבת צריך להדליקה מבעוד יום עד שלא תחשך, וכו', ותנן נמי ספק חשיכה ספק אין חשיכה אין מדליקין את הנרות, וכו'. מצאתי בתשובות הגאונים זצ"ל; מנהג להדליק את הנרות מבעוד יום ולתקן את הפתילות. וממתינין – עד סמוך לחשיכה, ומכבין את הנרות ומוחטין אותן או מוסיפין בהן שמן, ומברכין ומדליקין אותן ומסירין ידיהן ושובתין מיד. וכו'. עכ"ל השבלי הלקט בשם תשובות הגאונים.
וששאלתם עיקר ברכה להדליק נר של שבת מנהגא או הלכתא ואי הלכתא היכא כתיבא בתלמוד ואי אית ליה לבעל הבית להדליק נרות הרבה על הראשונה מברך או על אחרונה או על הראשונה מברך היכי מדליק בתר דקבלה לשבתא ואי על האחרונה מברך הויא ליה ברכה לאחר מעשה. והשיב נר של שבת הלכתא היא ואף על גב דלא אמרה בהדיא דאמר ליה רבא לאביי שאני אומר הדלקת נר בשבת חובה ותנן במתניתין שלשה דברים צריך אדם וכו' ותנן על שלש עברות נשים מתות וכו' וקי"ל כאביי דאמר דמאי דדבריהם בעי ברכה. ולענין על הראשונה מברך על האחרונה בלי האי דוקא ליכא בהאי מילתא ולא צריכא דא"כ ליכא לאדלוקי טפי מן חדא ומעשה בכל יום דמדליק כל מאי דבעי ועוד לטעמייכו אישביתיה עם ברכה לית ליה לאדלוקי ואפי' חדא ומנהגא דמלתא הכי הוא ועוד היום מדליקין במה דניחא להון ומתקני להו וטאפו משחא בשרגי אי צריכי וכד מטי עם חשכה בהדי דקא מתקני בשרגא או דטאפו בכי קלי משתא מברכין ולאלתר מדלו ידייהו ושובתין ולא דייקא בהאי דוקא דעובר לעשייתן ואף על גב דאי בריך ברישא ולא מקביל עליה שביתה עד דמתקן לכלהו שרגי לא מחייב בשביתה עד דמתקן לכלהו שרגי והוי ברכה עובר לעשייתן ושפיר דמי.
אוצר החכמה כתב:לא ענית על השאלה העיקרית.
א. למה זה קורה? הרי האור מגיע מלמטה ולמה שהתחתון ישחיר (או יאפיר)
ב. איפה הגבול. כלומר הרי המזרח משחיר תחילה והולך למערב באיזה נקודה העניין מתהפך?
אני לא טוען שהדבר בלתי אפשרי כי אע"פ שברור שמבחינה מציאותית התנועה קצובה יתכן שלמראה עיניים או מסיבות מסויימות יש תחושה שונה. אבל צריך להסביר את זה ובפרט שכנראה לא מדובר בדבר שכל רואה מסכים איתו. ולמעלה מזו איך אתה מסביר את העובדה שבתמונות רואים ממש להיפך.
לשון תשובת הגאונים מתפרש באותה מידה היטב גם לפי הביאור של חשבונות רבים. ובכלל השאלה העיקרית כרגע היא לבאר את המציאות.
אוצר החכמה כתב:לא כל כך הבנתי. וחלפה למעלה משנה מאז שדנו בזה כך שאני לא מונח בזה. אבל סוף דבר מה התשובה על התמונות?
אוצר החכמה כתב:אבל כל המקורות האלו מדברים על תופעה הפוכה ממה שדברת.
וזה גם הגיוני לנו יש אורות של ערים באופק. להם הערים רק הסתירו.
ביני עמודי גרסי כתב:אוצר החכמה כתב:אבל כל המקורות האלו מדברים על תופעה הפוכה ממה שדברת.
וזה גם הגיוני לנו יש אורות של ערים באופק. להם הערים רק הסתירו.
מה אתה מבין ממה שכתבתי? (זה כמובן נכתב לאחר מחשבה כלשהי).
לבי במערב כתב:הלא גם בזמנם (עכ"פ במקומות מסוימים) היו פנסים בלילות (על בסיס חומרי-בעירה); אף אם לא בזמן ומקום הגמ' [כך יש לשער, וסמך לדבר - שמקור הפנסים הוא מהתרבות היוונית-רומית, שלא שלטה באזור בבל] - בזמן (ובמקומות) הראשונים ודאי [בספרד, בשנת ד"א תשס"א, כבר הופיעה ההמצאה-המתקדמת של האלף: פנסי גז!].
בכהנ"ל, ראה ערך 'פנס-רחוב' ב'המכלול' יצ"ו.
וא"כ, מהו ההכרח לומר שהערים הסתירו, ולא אורותיהן?!
אוצר החכמה כתב:אני משער שברוב המקומות כגון בעיירות הקטנות במזרח אירופה לא היו פנסי רחוב משמעותיים.
אוצר החכמה כתב:לא ידעתי שבקורדובה לפני 1000 שנה היו פנסי רחוב בגז והדבר חידוש בשבילי.
מערכות פנסי רחוב בעלי מראה מודרני יותר, אשר פעלו על דלק קרוסין הותקנו בעיר לבוב, אז חלק מן האימפריה האוסטרו-הונגרית, בשנת 1853 (תרי"ג).
מקדש מלך כתב:גם אם היה פנסי גז, לא נראה שפעלו כסדרן.
האם גם על זה כתוב במכלול?
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 170 אורחים