זאב ערבות כתב:בנחמיה יב כט נזכר בית הגלגל, מקום ליד ירושלים ויש הסוברים שזו הגלגל אשר נוכח למעלה אדומים (יהושע טו ז), או גלילות ביהושע יח יז.
זאב ערבות כתב:בצרה
1. עיר הבירה של אדום שמלכה יובב בן זרח (ברא' לו לא, לג). נזכרת בנבואות עמוס, ישע' וירמ'.זו העיר אותה מזכירים בזמירות "וטבח לו בבצרה".
2. עיר במואב, היא בצר בנחלת ראובן (ירמ' מח כד).
איש-אחד כתב:זכורני שראיתי משהו על שיש כמה "גבע".
זו שבבנימין ויש עוד אחת הנזכרת ב"חרסי שומרון" בין ערי מנשה, ואפשר שאליה (או לגבע אחרת) כוונת הפסוק "מגבע ועד באר שבע" (מלכים ב' כג, ח), שכן גבע לא היתה העיר הצפונית בממלכת יהודה בין ערי בנימין, והלא יאשיהו שם החריב המזבח בבית-אל (הצפונית יותר מגבע בנימין) שלכאורה היתה בשטחו אז.
קו ירוק כתב:זאב ערבות כתב:בצרה
1. עיר הבירה של אדום שמלכה יובב בן זרח (ברא' לו לא, לג). נזכרת בנבואות עמוס, ישע' וירמ'.זו העיר אותה מזכירים בזמירות "וטבח לו בבצרה".
2. עיר במואב, היא בצר בנחלת ראובן (ירמ' מח כד).
'בצר' עיר המקלט בארץ המישור לראובני - איננה 'בצרה'. ו'בצרה' בירמיה מח, היא היא בצרה הנזכרת בכל נבואת הזעם על מואב, זו היא שניבא עליה ישעי' (לד ו) 'וזבח לה' בבצרה', וזוהי שניבא עליה ירמי' (מח כד) 'על קריות ועל בצרה'.
ואיננה בירת אדום אלא עיר מערי מואב, ולפי שהעמידה מלך אדום עתידה ללקות עמהם. רש"י פר' סו"פ וישלח (ברא' לו לג).
והיות והיא יושבת בהרי אדום ושמה עליה עד היום, בהכרח צדקו דברי הגר"א (באד"א פר' חקת) שמואב נחלה גם בהרי אדום ממזרח לנחלת אדום, ובצרה מערי מואב וחודרת לנחלת אדום (כיום בוסיירה).
בצר
עיר בנחלת ראובן, 'בארץ המישור' המואבית (רמת מואב), אחת משלושת ערי המקלט שהבדיל משה בעבר הירדן, והיתה בקו הרוחב כנגד חברון (מכות ט:)
בצרה
עיר מואבית בהרי אדום.
ושני אלו לאפוקי מבוצרה/בוסטרה של ימי חז"ל, הנמצאת בחורן, שטעו בה אמוראים (ע"ז נח:) בינה לבן בצר. כיום עיירה בשמה הזה: בוס'רה. ממזרח לאדרעי/דרעא.
קו ירוק כתב:עוד פסוק יש בישעי' י' שכאן רואים שעל הסדר רמה ואח"כ גבעה, ואילו גבע הרי היא מול מכמש וצריכה להימנות קודם.
ואמנם נבוכנדנצר לא הלך על ציר דרך ההר עצמו כי הוא הלך לכבוש הערים עי/עית, מכמש וגבע, אבל על ציר הכיבוש נסו רמה וגבעה, והוא הגיע עד נוב שממנה רואים את ירושלים - אולי צופים/הר הצופים.
קו ירוק כתב:אין ספק שהוא מטיל מום בקדשים.
אין גירסא כזו בשום מקום בגב תחת בנב. לא בכתר ארם צובה שלפנינו, ולא בכל מקום אחר.
ורק פזיזותו וקלות ראשו הביאוהו לכך, עפ"ל.
קו ירוק כתב:קָדֵש האדומית (פטרה).
[מכאן מתחיל מדבר 'קדש' המשתרע למערב צפון עד מדבר 'שור' - הוא מדבר החול המתחיל בחולות חלוצה לאורך חופו הדרומי של הים התיכון עד סואץ. קדש ברנע מקום פרטי במדבר קדש)]
לעמל יולד כתב:מדבר סין ומדבר צין, השמות דומים אבל אינם מקום אחד.
וכן פארן, איל פארן, מדבר פארן, והר פארן.
קו ירוק כתב:לעמל יולד כתב:מדבר סין ומדבר צין, השמות דומים אבל אינם מקום אחד.
וכן פארן, איל פארן, מדבר פארן, והר פארן.
יש עמים שמערבים סמ"ך עם צד"י, אבל מדבר צין ע"ש הצינים (או ציני הר הברזל). ומדבר סיני מלשון סנה=קוץ.
אמנם 'פארן' הכל שם אחד הוא, אלא שאלו פרטים שבתוך המדבר. יש במדבר מקום שהוא 'איל' = מישור, ויש מקום שהוא 'הר'.
ובענינה של קדש. מחלוקת רש"י ורמב"ן זה רק על המקום הפרטי באיזה 'קדש' היכו את שדה העמלקי, אם בקדש האדומית, או בקדש ברנע, אבל הכל שם מדבר קדש עליו.
קו ירוק כתב:לעמל יולד כתב:מדבר סין ומדבר צין, השמות דומים אבל אינם מקום אחד.
וכן פארן, איל פארן, מדבר פארן, והר פארן.
יש עמים שמערבים סמ"ך עם צד"י, אבל מדבר צין ע"ש הצינים (או ציני הר הברזל). ומדבר סיני מלשון סנה=קוץ. א"כ בשפת הקודש השמות מרוחקים.
קו ירוק כתב:צין, מחז"ל
סיני, כך מסתבר .
קו ירוק כתב:צין, מחז"ל
סיני, כך מסתבר .
משתמשים הגולשים בפורום זה: Google [Bot] ו־ 13 אורחים