הפצת המעיינות כתב:שומר כתב:בענין מה שכתבתי על הגילגולים רמבם יכול להיות שזכרוני מטעה אותי והוא הזכיר את העיקרים שכותב כך כמדומני אולי הרמבם במורה כותב כך לא ידוע לי
רק אני לא מבין את הסוד העמוק הגנוז באייקון הזה?
הפצת המעיינות כתב:שומר כתב:בענין מה שכתבתי על הגילגולים רמבם יכול להיות שזכרוני מטעה אותי והוא הזכיר את העיקרים שכותב כך כמדומני אולי הרמבם במורה כותב כך לא ידוע לי
שומר כתב:אני ישתדל
פרנקל תאומים כתב:לגבי הגרשיים.
יתכן שהרב ר' שומר הי''ו רואה את הקלדת הגרשיים כמעכבת את שטף כתיבתו עקב הצורך ללחוץ בו זמנית גם על SHIFT.
ולכך עצתי הנאמנה תחת ללחוץ על מקש הגרשיים בחדא מחתא עם מקש הSHIFT, אפשר ללחוץ פעמיים על מקש הגרש הבודד (המצוי בחדא מחתא עם הW) וליצור גרשיים אגב שיטפיה בלי להאט את קצב ההקלדה.
מדבר קדש כתב:מישהו יודע כיצד ניתן להשיג את אור ד' שבהוצאת הרב?
האם רק דרך הרב עצמו (בעז"ה כשיחלים בקרוב)? א"כ, יש איזה טלפון?
אישצפת כתב:פרנקל תאומים כתב:לגבי הגרשיים.
יתכן שהרב ר' שומר הי''ו רואה את הקלדת הגרשיים כמעכבת את שטף כתיבתו עקב הצורך ללחוץ בו זמנית גם על SHIFT.
ולכך עצתי הנאמנה תחת ללחוץ על מקש הגרשיים בחדא מחתא עם מקש הSHIFT, אפשר ללחוץ פעמיים על מקש הגרש הבודד (המצוי בחדא מחתא עם הW) וליצור גרשיים אגב שיטפיה בלי להאט את קצב ההקלדה.
לפורום זה לא יפריע אם ינהג בדרך הנ"ל. אבל אם רוצה להדפיס חידושי תורה כמדומני שפעמיים גרש הוא רווח גדול יותר מגרשיים.
איש פלוני כתב:מדבר קדש כתב:מישהו יודע כיצד ניתן להשיג את אור ד' שבהוצאת הרב?
האם רק דרך הרב עצמו (בעז"ה כשיחלים בקרוב)? א"כ, יש איזה טלפון?
כמעט אזל מהשוק. (יתכן שבקרוב תודפס מהדורה חדשה). בינתיים ככל הידוע לי נשארו עדיין עותקים בודדים בבית מו"ר הגר"ש שליט"א (הקבלן 13, הר נוף), תשאל שם אם עוד לא נגמר להם.
שומר כתב:שמעתי מהגרש שהוא עשה שינוים מסוימים בספר מדעתו ואמר שבאקדמיה יכעסו עליו שהוציא ספר בלי ציון שינוים וכדומה
שומר כתב:שמעתי מהגרש שהוא עשה שינוים מסוימים בספר מדעתו ואמר שבאקדמיה יכעסו עליו שהוציא ספר בלי ציון שינוים וכדומה
גביר כתב:דהיינו - בחר לערוך מהדורה אקלקטית [לי זכור שבזמנו כשעסק בכך אמרו שהגיה גם מדעתו, כמו שכתב הרב שומר]. ככל הזכור לי טענתו העיקרית של רש"ז הבלין היתה שהגיש את הספר כספר החתום בלא מנגנון של חילופי נוסחאות והסבר לבחירת הנוסח.
מרחביה כתב:גביר כתב:דהיינו - בחר לערוך מהדורה אקלקטית [לי זכור שבזמנו כשעסק בכך אמרו שהגיה גם מדעתו, כמו שכתב הרב שומר]. ככל הזכור לי טענתו העיקרית של רש"ז הבלין היתה שהגיש את הספר כספר החתום בלא מנגנון של חילופי נוסחאות והסבר לבחירת הנוסח.
אכן אקלקטית, וכדבריך ע"כ ביקר אותו הבלין. ולפי מה שזכור לי שאמר לי הגר"ש הנושא היה בעיקר קטע אחד מסוים, אותו הגיה גם ע"פ ההגהות שבכ"י פירנצה (עליהן כתב הרוי בקרית ספר, נה ד (תשם) 794-801).
.
ספרן כתב: ספר אור ה' מהד' הגרש'פ גם ברשת כאן:
http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=153
איש פלוני כתב:וכי יזד איש על רעהו להרגו בערמה מעם מזבחי תקחנו למות (כא,יד).
וכי יזיד איש, איש מזיד ומזריע ואין קטן מזיד ומזריע (סנהדרין ס"ט).
דריש לי' מל' ויזד יעקב נזיד. ובאמת שורש לשון זדון הוא מל' בישול שמתבשל במוחו מחשבת און וכה"א בפ' שופטים אך הנביא אשר יזיד לדבר דבר בשמי פי' יערוך ויתבשל בעשתונותיו מחשבת און. וכן כאן וכי יזיד איש יחבול תחבולות על רעהו להרגו בערמה וכן כל כיו"ב.
[מתוך ספר בית ישי פרשיות שעתיד לצאת בעז"ה בקרוב]
איש פלוני כתב:ועשית שנים כרבים זהב מקשה תעשה אתם משני קצות הכפרת (כה, יח).
כתב רבינו בחיי וז"ל, מה שהזכיר בציווי ועשית שנים כרובים זהב, ולא אמר שני. בעבור כי שני לשון השויה כמו שני לוחות העדות. שני כבשים, שני השעירים (עיין יומא ס"ב ב') ולכך הוצרך לומר שנים כי חלוקים הם בענינם, זה זכר וזו נקבה. וכן כתבו המנחה בלולה וההעמק דבר. ותמה ע"ז בספר תורה תמימה, שהרי באותה סוגיא בגמ' יומא (ס"ב ב') מה ת"ל שנים שיהיו שניהם שווין.
ונראה לאמרה בלשון אחרת, דהנה בפרשת שופטים (י"ז ו') כתיב על פי שנים עדים וגו' יומת המת. ולהלן (י"ט ט"ו) הוא אומר, על פי שני עדים וגו' יקום דבר. ונראה לבאר עפ"ד הגר"ח הלוי ז"ל בכתביו בחידושי מס' כתובות, דחלוקין דיני ממונות מדיני נפשות, דבד"מ יש על כל אחד מן העדים שם עד, אלא דגזה"כ דבעינן שנים, משא"כ בד"נ, עד אחד אין עליו שם עד כלל. ולפ"ז א"ש השינוי, דהנה הפרשה הראשונה מיירי בד"נ, כדכתיב יומת המת. ואילו הפרשה השניה מיירי בד"מ, והנה בד"מ כתיב שני עדים, פי', שכל אחד מהם נקרא עד, ובעינן שני עדים, משא"כ בד"נ שע"א אין עליו שם עד כלל, אפסקיה קרא ואמר, ע"פ שנים עדים, כלומר, שנים, שני אנשים, שביחד נעשים עדים ודו"ק.
וה"נ הכא, אילו נאמר שני כרובים, היה במשמע שכל אחד מהם יש עליו שמו, אבל עכשיו שנאמר שנים כרובים, משמע, שכל אחד לבדו עדיין אין עליו שם כרוב, אלא דוקא בהתחברותם יחד אזי חל עליהם שם כרובים, שאז נשלמת צורתם. והיינו, משום שאחד מהם זכר והשניה נקבה, שנמצאת צורתן נשלמת רק בהתחברם יחד. ולפ"ז ל"ק קושית התורה תמימה.
[מתוך ספר בית ישי על פרשיות התורה].
גביר כתב:מרחביה כתב:גביר כתב:דהיינו - בחר לערוך מהדורה אקלקטית [לי זכור שבזמנו כשעסק בכך אמרו שהגיה גם מדעתו, כמו שכתב הרב שומר]. ככל הזכור לי טענתו העיקרית של רש"ז הבלין היתה שהגיש את הספר כספר החתום בלא מנגנון של חילופי נוסחאות והסבר לבחירת הנוסח.
אכן אקלקטית, וכדבריך ע"כ ביקר אותו הבלין. ולפי מה שזכור לי שאמר לי הגר"ש הנושא היה בעיקר קטע אחד מסוים, אותו הגיה גם ע"פ ההגהות שבכ"י פירנצה (עליהן כתב הרוי בקרית ספר, נה ד (תשם) 794-801).
.
דומני שהביקורת אינה על עצם האקלקטיות אלא בעיקר על כך שהדברים מוגשים לפני הקורא כספר החתום ללא הסברים ונימוקים להכרעות הטקסטואליות, ואאל"ט גם על העדר עזרי התמצאות.
שומר כתב:כמו כן יש ספר שהוא הוציא לאור מכתבים אני לא זוכר את שמו
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 121 אורחים