בברכה המשולשת כתב:http://forum.otzar.org/viewtopic.php?f=51&t=19105&hilit=%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F#p185136
יקים כתב:בברכה המשולשת כתב:http://forum.otzar.org/viewtopic.php?f=51&t=19105&hilit=%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F#p185136
יישר!
וכעת הנושא העיקרי שלנו, איך אנחנו לומדים מההיסטוריה, כדי שלא תחזור על עצמה!
מקדש מלך כתב:יקים כתב:מקדש מלך כתב:שלושה הערות.
א) קשה מאוד לדעת האם היתה דרך טובה יותר, חוץ מהעובדה שתמיד יותר קל להיות חכם בדיעבד, או לחשוב שהשיטה שהיתה עוזרת אז בחכמה שבדיעבד תעזור גם היום.
ב) האדם הפרטי לא צריך לקחת בחשבון את שיקולי המאקרו. לדוגמא, אדם שהולך לקמפוס 'חרדי' כמעט בוודאות מתקרר מעקרונותיו, פחות יראת שמים, פחות שמירת העיניים וכו' (אני לא נכנס לקבוע מסמרות האם זה אכן ככה, אלא רק כדוגמא בעלמא). אם נמנע מאנשים בגלל זה ללכת לקמפוסים, יתכן שהרבה לא יעמדו בניסיון העוני וינשרו לגמרי. כעת, האם אדם צריך ללכת לקמפוס בגלל זה, הרי הוא ודאי לא בכיון להתקלקל. כמו כן לגבי חסימת אינטרנט או אי החזקת סמארטפון.
והוא הדין לגבי הרבנים, האם האם צריכים להורות היתר לפרט לעשות מעשה שיקרר אותו מרוחניותו בגלל שאם יאסרו על הרבה פרטים לעשות כן יהיו כאלו שיתקלקלו לגמרי?
ג) כשאנו דנים על תועלת מול נזק וכו', אנחנו מדברים בסברות כלליות, אבל קשה מאוד לדעת את המציאות כמה משקל ונזק אמיתי יש בשטח לכל דבר. כלומר, כמה באמת מתקלקלים בסופו של דבר מסגירות, וכמ להיפך, דווקא מפתיחות.
הדיון כאן הוא אכן על המאקרו.
מה שאתה טוען לגבי הפרט, זה רק באשמת המאקרו. ואסביר את דברי:
אם יחליטו שא"א לשנות את המציאות, וכדי לשרוד היום כלכלית חייבים להוציא תואר. אפשר (במאקרו) להפוך את זה לכשר לכתחילה, כלומר ברגע שזה ייעשה על דעת הקוצנזוס הרבני, יפתחו קמפוסים בתוך בני ברק כשרים לחלוטין, זה אפשרי לגמרי. הסיבה שכרגע זה בלתי אפשרי, כי יש קונצזוס רחב שזה בדיעבד שבדיעבד, ורק רבנים עלומי שם יכשירו, והכח לעמוד מול מוסדות ההשכלה הוא מועט יחסי, לעומת זאת אם זה יהיה לכתחילה, אפשר יהיה לעמוד איתן בנושאי תורה ויראת שמים, בדיוק כמו הפלאפונים הכשרים לכתחילה.
אולם מה שדרוש הרבה, ובלי זה לא נוכל לשרוד, זה להשקיע המון בערכים ובחינוך הדור הצעיר להתמודד בניסיונות, ויש דרכים לכך, ולא על ידי סגירת החומות עם לבבות חלולים לגמרי ל"ע שכל המציץ תיכף נפגע רח"ל. ואין לי כעת עוד זמן להרחיב בענין.
ברור. אבל.
זה נוגד את אסטרטגיית ה'כוללים'. ואין כעת המקום להאריך מדוע נבחרה דווקא הדרך הזו.
אם היה כל כך פשוט להצליח בתורה ודרך ארץ, למה המזרחי לא מצליח למנוע נשירה? בגלל שהם ציונים ואנחנו לא? לא נראה לי שהויכוח ההשקפתי הזה הוא הפואנטה...
ובמילים ספורות. אנחנו חברה מתגוננת ומסתגרת. בכלל לא בטוח שיש תרופה נורמלית למצב. המצב הנורמלי הוא שנימחק בעידן המודרני שחיסל את כל החברות המסורתיות.
בסך הכל, העובדה שחברה כל כך שמרנית נמצאת בסימן של צמיחה מדהימה במדינה מערבית בעצם, היא עדות להצלחה ולא לכישלון.
אני יודע שניתן לומר גם להיפך, וכל הסברות טחונות הולך חזור והכל ידוע. אבל זה לא כך פשוט כמו שאפשר לחשוב.
זאב ערבות כתב:יקים כתב:בברכה המשולשת כתב:http://forum.otzar.org/viewtopic.php?f=51&t=19105&hilit=%D7%97%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F#p185136
יישר!
וכעת הנושא העיקרי שלנו, איך אנחנו לומדים מההיסטוריה, כדי שלא תחזור על עצמה!
לכאורה לא ניתן ללמוד מההיסטוריה כיון שלא ניתן לשחזר את אותם הנתונים. הבעיות של הציבור החרדי של היום אינם דומות לבעיות שהיו לפני מאתיים שנה. אפילו עני שבישראל היום היה נחשב לגביר בימים ההם. רק תראו את הפרסומות בשבועונים המיועדות לציבור החרדי, והמלונות לפסח, והטיולים, והנופש בצימרים וסקי בחרמון... וקונצרטים של שוויקי בעלות של משכורת שנתית בימים ההם. אם לא היה לנו היום כפרות רוב הציבור לא היה רואה תרנגולת מימיו.
דרומי כתב:בלי להתייחס להיבט האקטואלי, אני מרגיש צורך למחות כנגד מי שחושב שאם היו מאמצים את שיטת הרש"ר הירש במזרח אירופה היו החיים היהודיים כיום טובים יותר.
מדובר בטעות קשה, מי שהיה חוד החנית בעמידה כנגד כל הנסיונות הקשים מול הקומוניסטים ברוסיא, מול השואה בפולין, מול הציונות בארץ הקודש ומול ההתבוללות בארה"ב היו דוקא אותם אלו שמעולם לא שמעו על הרש"ר הירש ולא הושפעו משיטתו בכלום.
אמת שהיו גם יהודים יראים ושלמים שהתחנכו בדרכו של הרש"ר הירש והצליחו לגדל ילדים יר"ש, והיו לעזר בהרבה תחומים גם בהשכלתם המדעית וכדומה, אבל לא הם אלו שעמדו בפרץ בכל העוצמה. העובדה שיהודי מזרח אירופה שמרו על הגחלת ולא עבר עליהם מה שעבר על יהודי תימן וצפון אפריקה, אינה נזקפת ל'ייקים' שביניהם, עם כל הכבוד, אלא דוקא ליהודים ה'מופרעים' מהונגריה, רוסיה וכו'.
נוטר הכרמים כתב:קראתי בענין רב את כל ההצעות לסדר שחוזרות על עצמם פחות או יותר. מבלי להקל ראש או לזלזל חלילה באיזה טיעון. ראוי לתת את הדעת על כמה דברים. א' ההבטחה של כי לא תשכח מפי זרעו בכל הדורות השתמרה דווקא במקומות בהם שלטו עוני ומחסור, צרות ורדיפות מצד הגויים. ב' החזקת לומדי תורה מאז ומעולם לא נמדד בכלים טבעיים, ו'לא נתנה תורה אלא לאוכלי המן'. ג' כמעט כל חילוקי הדעות וההצעות נובעות מסולם ערכים וסדר עדיפויות שונה.
ז"א לדעת רוב הציבור, המצב היום הוא לא הכי אידיאלי מכמה וכמה בחינות, כעת השאלה מה יותר לא שייך:
1. לא שייך להוציא אברכים בפיתויים ובשכנועים מאהלה של תורה, ואגב כך לפגוע בדרך כלל ברמתם הרוחנית וכן באורח החיים של בני משפחתם.
2. לא שייך לחרוץ גורל של בחור ולקבור את עתידו התורני בגלל קושי זמני או ירידה מסוימת ולשלוח אותו לצבא.
3. לא שייך לתת יד לתכנית השילוב של הציבור החרדי בתוך הציבור החילוני על כל המשתמע מכך, ראה תוכניות ממשלה מסודרות בנושאי גיוס, חינוך, תעסוקה ועוד.
4. לא שייך להעמיד חיי רבבות משפחות בתנאי דחק ועוני שאינם שוים לכל נפש.
5. לא שייך לצאת חוצץ נגד חוקי המדינה, נגד רעיון השויון בנטל, ונגד עוד כל מיני עקרונות בסיסיים המוסכמים בלבו של האדם החילוני המצוי.
6. לא שייך שלא להעניק את כל הכבוד הראוי למי שעוסק בפרנסתו.
הגד לי מה 'לא שייך' אצלך, ואומר לך מי אתה.
מקדש מלך כתב:אם היה כל כך פשוט להצליח בתורה ודרך ארץ, למה המזרחי לא מצליח למנוע נשירה? בגלל שהם ציונים ואנחנו לא? לא נראה לי שהויכוח ההשקפתי הזה הוא הפואנטה...
פרנקל תאומים כתב:מקדש מלך כתב:אם היה כל כך פשוט להצליח בתורה ודרך ארץ, למה המזרחי לא מצליח למנוע נשירה? בגלל שהם ציונים ואנחנו לא? לא נראה לי שהויכוח ההשקפתי הזה הוא הפואנטה...
בנקודה הזאת אני חושב שאינך צודק. הגישה והרוח הכללית שהשתרשו במשך הזמן בציונות הדתית הקלאסית (בהכללה) מניחות מעיקרא את מקומה של התורה וההלכה בקרן זווית ובעדיפות שניה. אין שם אמירה חד משמעית שהחיים שלנו הם התורה, והדר''א הינה רק אמצעי או רק פלטפורמה ליישום התורה בחיים המעשיים. אין שם אמירה חד משמעית של מחוייבות מוחלטת להלכה המסורתית לכל פרטיה ודקדוקיה, ושיש להתאים את הדר''א לתורה ולהלכה ולא להיפך. אין שם אמירה חד משמעית של נאמנות לדרכה של היהדות הישנה ללא כחל וללא שרק. האמירה מלכחילה היא פושרת, האמירה מלכתחילה היא פושרת, אין ולאו ורפיא בידיה. ואין כל פלא שהתוצאות ניכרות.
אני חושב שאם רוצים לערוך השוואה נכונה יותר, צריך להתעניין מה קורה ביהדות החרדית של ארה''ב, האם הפלטפורמה הנפוצה שם של תורה ודר''א הוכיחה את עצמה או להיפך.
בכל מקרה, אתה כמובן צודק שהשילוב בין תורה ודר''א הינו רחוק מאד מלהיות פשוט, במיוחד בעידן של הטכנולוגיה המודרנית. אבל אעפ''כ נראה שהוא אפשרי במידה כזו או אחרת, ועד כמה שהוא אפשרי, צריך לתת את הדעת האם עלינו להתקפד בתוך עצמנו ולתת לאלפים להתפזר לכל רוח באופן בלתי מבוקר, או אדרבה, לנהל בעצמנו את המגמה של אותם אלפים באופן מבוקר, וליצור, בצד המעמד של שבט יששכר בני התורה שתורתם אומנותם, מעמד נוסף של שבט זבולון, אנשים בני תורה יר''א המתפרנסים ממקצועות שונים ומחזיקים בעץ החיים.
אין ספק שאם אנחנו ננהל את המגמה ולא ניתן לה להתנהל מאליה, נוכל להשפיע עליה באופן מכריע, נוכל ליצור מצב שבו גם מי שיוצא לפרנסתו ירגיש עדיין מחוייב לערכים של הקהילה ממנה הגיע. למרבה הצער, ישנם רבים רבים שכבר איחרנו את המועד לגביהם, ואם לא נתעשת מהר, ה' ישמרנו לאיזה מימדים של התפרקות בכמות ובאיכות שהתופעה הזאת עלולה להתדרדר. ח''ו שהתהליך שהתרחש באירופה של המאתיים שנה האחרונות לא יחזור על עצמו.
זאב ערבות כתב:איני זוכר היכן מובא שיהודי אמיד מארה"ב הציע להגראי"ל 100 מליון דולר עבור הקמת מוסד שיכשיר את אלו שלא מסוגלים ללמוד כל היום במקצועות שונים ודחה אותו (וגירסא אחרת שזה היה גביר מברזיל ואמר לו שבברזיל מבינים בכדורגל ולא בחינוך).
זאב ערבות כתב: אולי כדאי שתראה את הסרטון של רחוב היהודים בוורשא לפני השואה ותאמר לי אם לזאת יקרא נשתמרה!
הפצת המעיינות כתב:זאב ערבות כתב: אולי כדאי שתראה את הסרטון של רחוב היהודים בוורשא לפני השואה ותאמר לי אם לזאת יקרא נשתמרה!
ככה זה כשבונים התרשמות מצילום של הרחוב אף שבעת הצילום גופא התקיימו חיים אחרים בבתי כנסת ובתי מדרש שלא צולם!
פרנקל תאומים כתב:זאב ערבות כתב:איני זוכר היכן מובא שיהודי אמיד מארה"ב הציע להגראי"ל 100 מליון דולר עבור הקמת מוסד שיכשיר את אלו שלא מסוגלים ללמוד כל היום במקצועות שונים ודחה אותו (וגירסא אחרת שזה היה גביר מברזיל ואמר לו שבברזיל מבינים בכדורגל ולא בחינוך).
אכן. הוא הגיש לו צ'ק על סכום אגדי, ומרן זי''ע קרע את הצ'ק מול פניו הנדהמות בלי למצמץ.
מרן זי''ע אמר לו: אתה רוצה לתרום, טוב מאד, אשריך, תן לי את הסכום הזה עבור ה''כוללים'' הנאנקים (היתה זו תקופת המשבר הפיננסי הגדול בארה''ב, ו'כוללים' רבים היו על סף קריסה מוחלטת ח''ו).
אצל מרן זי''ע לפני הכל היו האברכים, אחרי שכל האברכים יהיו מסודרים יהיה ניתן לדבר על השאר, והוא התרשם שהנדבן הנ''ל רצה ''להכתיב'' עבורו שכעת עקב הקריסה הכלכלית זה הזמן הנכון לדאוג להכשרה מקצועית עבור האברכים, תחת לדאוג לאברכים עצמם.
יקים כתב:יש כאן קצת עירוב תחומין.
נושא א' - עצם היציאה לעבודה. שזה מופרך לגמרי לראות בזה פחיתות או סוג ב' ח"ו, מתי נולדה הגישה הזאת? (נושא זה נידון בארוכה באשכולות אחרים)
נושא ב' - האמצעים להשתלבות בעבודה המפרנסת בכבוד: 1. שימוש בכלים טכנולוגיים, קרי: אינטרנט. 2. לימוד במוסד אקדמאי לצורך הוצאת דיפלומה. (זה הנושא שלנו)
כלפי 2 דברים אלו, הרי שהגישה הרווחת בין רוב הרבנים המובילים (בארץ. כפי שמשתקפת דעתם ב-3 הביטאונים המובילים במחנה) היא נגד נגד נגד נגד..... ואפי' מה שכן זה בדיעבד, ולהחביא את זה, ולא בבית ולא בביהכ"נ ח"ו, ובענין האקדמיה זה ממש ירידה מהדרך, ויש להתרחק משם כמטחוי קשת וכו' וכו' וכו' וכו'...
וכאן אנו חוזרים לנקודה המרכזית, האם דרך זו לא מובילה לאבדון. הרי זו בדיוק הדרך שנלחמו בהשכלה ובקידמה בשעתו, והתוצאה ידועה.
האם זה אומר להיכנע לגמרי, ולהרים ידיים? מה פתאום! להיפך, זה אומר להכשיר את הדברים הכשרים באופן של לכתחילה, כן, טכנולוגיה כשרה מלכתחילה (אני מאמין שאילו היו הרבנים מחליטים כולם להכשיר סמארטפון לכתחילה, היו מוצאים את הדרך להעמיד את הדברים באופן של 100% ללא תקלות, ב"ה הראש היהודי ימצא פתרונות הרמטיים, ואכמ"ל), כמובן להגדיר גדרים וסייגים אמיתיים וברורים, אין דיעבד! כמו כן להעמיד מוסדות אקדמאים (אפשר לקרוא להם שמות חדשים) כשרים מלכתחילה, בלי שום בעיות. והעעקר למלאות את הצעירים (וגם המבוגרים) בהמון תוכן איכותי וערכים יהודיים חזקים, (ולא בהשקפה חלולה) בגדלות התורה והמצוות, כל אחד לפי דרכי רבותיו.
נוטר הכרמים כתב:קראתי בענין רב את כל ההצעות לסדר שחוזרות על עצמם פחות או יותר. מבלי להקל ראש או לזלזל חלילה באיזה טיעון. ראוי לתת את הדעת על כמה דברים. א' ההבטחה של כי לא תשכח מפי זרעו בכל הדורות השתמרה דווקא במקומות בהם שלטו עוני ומחסור, צרות ורדיפות מצד הגויים. ב' החזקת לומדי תורה מאז ומעולם לא נמדד בכלים טבעיים, ו'לא נתנה תורה אלא לאוכלי המן'. ג' כמעט כל חילוקי הדעות וההצעות נובעות מסולם ערכים וסדר עדיפויות שונה.
ז"א לדעת רוב הציבור, המצב היום הוא לא הכי אידיאלי מכמה וכמה בחינות, כעת השאלה מה יותר לא שייך:
1. לא שייך להוציא אברכים בפיתויים ובשכנועים מאהלה של תורה, ואגב כך לפגוע בדרך כלל ברמתם הרוחנית וכן באורח החיים של בני משפחתם.
2. לא שייך לחרוץ גורל של בחור ולקבור את עתידו התורני בגלל קושי זמני או ירידה מסוימת ולשלוח אותו לצבא.
3. לא שייך לתת יד לתכנית השילוב של הציבור החרדי בתוך הציבור החילוני על כל המשתמע מכך, ראה תוכניות ממשלה מסודרות בנושאי גיוס, חינוך, תעסוקה ועוד.
4. לא שייך להעמיד חיי רבבות משפחות בתנאי דחק ועוני שאינם שוים לכל נפש.
5. לא שייך לצאת חוצץ נגד חוקי המדינה, נגד רעיון השויון בנטל, ונגד עוד כל מיני עקרונות בסיסיים המוסכמים בלבו של האדם החילוני המצוי.
6. לא שייך שלא להעניק את כל הכבוד הראוי למי שעוסק בפרנסתו.
הגד לי מה 'לא שייך' אצלך, ואומר לך מי אתה.
יקים כתב:מדובר בהבלים! (סליחה על החריפות)
אמחיש זאת בסיפור אמתי:
אחד מקרובי משפחתי עומד כעת לפני נישואי ילדו הרביעי בלי עין הרע, הבן אדם מגלגל חובות בסכומים אדירים, אין לו מאיפה להתחיל לקחת עוד הלוואות לצורך החתונה, כעת הוא התחיל ל"ע לקבל מיחושים בלב, ובלית ברירה הוא עומד ופושט כרגע את ידיו לקבל מתנת בשר ודם, בבזיונות נוראים, וגם זה רחוק מלהשביע, וכולנו אובדי עצות בשבילו.
שימו לב: הבן אדם נושא במשרה חינוכית רוב שעות היום, הוא ג"כ מקבל ילדים פרטיים בערב, אשתו עובדת (גננת, אם אינני טועה), ובכל זאת זה המצב שלו. ולא, הוא לא חי בפזרנות כלל בלשון המעטה, פשוט כיום לא ניתן לחתן אפי' ילד אחד בלי משכורת רצינית.
ומה יאמרו אותם אלו שגם את זה אין להם, הבעל לומד בכולל והאשה סייעת במשרה חלקית??
המצב הזה לא יכול להימשך, וגם אין לו סיכוי להימשך, הדור הצעיר דורש פרנסה בכבוד, וזה אומר פרנסה שברובה נשענת על 2 הכלים הנ"ל: טכנולוגיה מתקדמת (אינט'), ו/או לימוד מקצוע ברמה גבוהה.
על פניו, המודל הנוכחי נועד לכישלון. ואם ידבקו בו, ויאחזו בקרן המזבח, שלא יטענו בעוד דור או שנים ידינו לא שפכו...
כמובן, שאינני בר סמכא, אלא אני משתף מהרהורי ליבי.
נ.ב. מה שנטען פה, כאילו בציבור החסידי רווחת מתן לגיטימציה ללימוד מקצועות, זה לא ממש נכון אלא לגבי קהילות חסידיות מסויימות, בקהילות חסידיות רבחת, עדיין לוחמים בכל פרצה בעניין.
מקדש מלך כתב: מה שיכול לפטור את הבעיה הוא שינוי בכל מערכת הישיבות וכו', כך שאנשים יבנו את עצמם עם קריירה ואחר כך יתחתנו בכוחות עצמם..
זאב ערבות כתב:הרואה כתב:משונה ההשוואה בין החילון בגרמניה לחילון במזרח אירופה
א. בגרמניה התנועה היתה יותר של השכלה ופשוט עזיבה של הדת והתבוללות תוך דור אחד, במזרח היתה יותר פריקת עול משיכה לאמנות וריקודי עם, פחות שחור ולבן, ולא מאותן סיבות.
ב. בגרמניה זה היה בדור שבו לא ידעו כלל איך להתמודד בהתחלה, לזקנים כלל לא היתה שפה משותפת עם הצעירים, במזרח החילון קרה על אף תנועת המוסר והישיבות ובית יעקב.
ג. מטבע הדברים משיכה המונית לרעיון סוחף הולכת בגל שעולה ואח"כ יורד, בגרמניה שלפני השואה הגל כבר הסתיים, במזרח הגל עוד היה חזק
ד. החרדים בגרמניה היו מודרניים ובעלי תפיסת עולם הרבה פחות תורנית מאלו במזרח אירופה, הרב ד"ר יצחק ברויאר כותב על כך כחידוש שכנסת ישראל האמיתית היא זו הפרימיטיבית של פולין וליטא, ועובדה שרוב הרבנים בגרמניה באו ממזרח אירופה, כמו רש"ר הירש וחתנו ר"ש ברויאר, ראשי ביהמ"ד לרבנים בברלין ועוד.
השאלה המרכזית האם יש מינימום מסוים שבו צריך לעמוד וא"כ יהודי גרמניה עמדו בו, או שהמטרה היא לשמור על הגחלת כמה שיותר לוחשת וגודלה נמצא בעדיפות שניה.
כלומר מה עדיף: להציל את כולם שומרי שבת ואוכלי כשר אך מודרניים בדרכם ובתפיסת עולמם, או להציל חצי עד הסוף והחצי השני יאבדו לגמרי?
מן הסתם צריך להתפצל, את החזקים להציל עד הסוף, ואת החלשים להפוך לפחות לבינוניים, וכעין הנהגת כמה חכמים בישיבות התיכוניות ועוד.
ועל כן אסור לדבר בצורה שלילית שתדחה את החלשים, למשל אסור לאסור את הסמארטפונים ואת האקדמיה וכו', אלא לבןא בקריאה חיובית מי לה' אלי להתרחק מזוהמת האינטרנט, וכך נטהר את הטהורים ולא נטמא את הפושרים.
ניכרים הדברים שהחכמים בדרכו של מרן הגראי"ל מבינים כך ואכן פועלים בחכמה, לענ"ד גם הגרש"א לא היה הולך בכזה כיוון אם היה צריך לקחת אחריות גם על הפושרים. מכיוון שברור שהם לא שייכים אליו, הרשה לעצמו ללכת כך בלי להזיק לחלשים שבמילא לא ראו את עצמם שייכים לדרכו.
אגיב לדבריך בעקיפין.
ראשית, איני מבין מדוע בכלל צריך לעשות השוואות עם גרמניה ומזרח אירופה. מה השייכות לתקופתינו אנו. כל תקופה היא תקופה בפני עצמה ואף באותה תקופה המצב משתנה לפי המציאות והנתונים באותו אזור. אז ליהדות גרמניה היו אתגרים ונסיונות משלהם וחכמיהם ניסו לנווט עפ"י דעת תורתם, ובמזרח אירופא (שזה אזור מדי גדול בכדי להכליל את כולו יחד) אתגרים ונסיונות משלהם. ועכשיו מנסים ללמוד גזירה שווה לא"י מאה שנה הלאה? הלא באירופא לא היה אינטרנט, נניח היה להם, האם אתם סבורים שהיו יכולים לנהל מלחמה יותר טובה מאשר מנסים לנהל כעת? הלא זו השאלה המקורית: האם העובדה שעשר אחוז נשארו שומרי מצוות מראה על כשלון או הצלחה? כעת בא"י יש דור עם מנטליות משלו וספק עם אברך מב"ב של היום היה מוצא את ידיו ורגליו באירופא המערבית או המזרחית של אז. שלא נדבר על כך שמספר לומדי התורה שם יחסית לאוכלוסיה היה זעום ביותר - בקושי היו בנות שרצו להתחתן עם בן תורה. מה היה הגיל הממוצע של בחור בישיבת מיר?
שנית, מדוע כל הזמן מדברים על חזקים בינוניים וחלשים? מה הם הקריטריונים להכלל בכל קבוצה? האם העובדה שלמאן דהו יש סמרטפון הופכת אותו לחלש? או שמישהו מודרני? או שמא לובש כיפה סרוגה? אני זוכר שבסוכות אמרנו את הדבר תורה המפורסם שצריכים להיות אגודים ביחד אפילו עם הרשעים וכעת אתה אומר שצריך להתפצל? איך אתה אמור להפוך חלש לבינוני? הוא לא חלש בעינך כיוון שהוא חלש, אלא רק כיוון שאינו מעוניין לשבת וללמוד כל היום, כיוון שאין לו אלטרנטיבה אז הוא משחק עם הסמרטפון שלו. האם מישהוא מציע לו מסגרת? אתה סובר שהקריאה מי לה' אלי היא זו שתרטיט את לבו ותגרום לו לרצות להפך לבינוני?
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 65 אורחים