ישיבת היישוב החדש – הישיבה התיכונית הראשונהאוגוסט 17, 2017 על-ידי amhasefer רשימה לפרשת "ראה"
ישיבת היישוב החדש (נודעת גם בשם ישיבת הרב עמיאל) היא ישיבה תיכונית חרדית השוכנת בתל אביב; חלוצת הישיבות התיכוניות ביישוב החדש. נוסדה בשנת תרצ"ז (1937). הישיבה ידועה בעיקר במשמעת הקפדנית שנוהגת בה ובסגירות המאפיינת אותה. השילוב של ישיבה עם לימודי חול מעורר התנגדות בעולם החרדי. החשש מהקמת "גימנסיה דתית" הוציאה בעבר מחאות נמרצות ואף חרמות מאת גדולי הרבנים. אך עם כל זאת הצליחה ישיבת היישוב החדש לחמוק מתחת "עיני הראדאר" ואינה מוחרמת בציבוריות החרדית.
פרופ' מרדכי ברויאר סקר במאמרו את "שורשיה ההיסטוריים של הישיבה התיכונית", והתייחס גם לפרשת ייסוד ישיבת היישוב החדש. המאמר נדפס בתוך "במשוך היובל: חמישים שנה למדרשיית נעם", עמ' 127-141. (ראה נא
כאן)
ברשימה הבאה נכיר מעט את דמותו של הרב יצחק הלפרין ממייסדי הישיבה, "בזכות" מחיקות שמצאנו באחד הספרים בספריית הרמב"ם.
גם "מחיקות" אלו נוגעות בשאלה איך להגדיר את המוסד: "ישיבה עם למודי חול" או "גימנסיה דתית"?
ספר "טוב לזכרון" לר' מרדכי קלזר, יצא לאור במהדורת צילום בשנת תשכ"ח (1968), בצירוף הקדמה חדשה בהדפסת סטנסיל.
![d7a9d790d795d79c2d790.jpg](./download/file.php?id=70947)
- d7a9d790d795d79c2d790.jpg (132.44 KiB) נצפה 15806 פעמים
בהקדמה מובאים תולדות משפחת המחבר. באחד העמודים ישנן מחיקות, אך ניתן לקרוא מה שתחתיהן. המחיקות קשורות לתיאורו של אחד מצאצאי המחבר, ר' יצחק הלפרין.
וכך כתוב שם (המחיקות בתוך סוגריים מרובעות):
עם עלייתו ארצה [היה מן המיסדים של הגמנסיה הדתית הראשונה בתל אביב אבל היתוש ש]נכנס לו בראש להתמסר לחדרים וישיבות [בתנאים של רוסיה] לא הרפה ממנו גם בארץ ומצא לו כר [לפעולה על יד רבה הראשון של תל אביב המנדטורית הגאון הרב ארונסון זצ"ל והרחיב את בית הספר והישיבה מיסודו ויזם] את הישיבה התיכונית הראשונה בארץ ישיבת ישוב החדש בתל-אביב פעל למענה וממשיך לפעול עד שזכה [לראות שני בתי ספר עם ישיבה אחת בתל אביב ושניה ביפו אחרי מלחמת הקוממיות וגם כתוספת לישיבה התיכונית גם כולל אברכים] זכה לראות נחת מתלמידיו ותלמידי תלמידיו [ ובתוכם בנו איש המדע והתורה אחד מארבעה מפקחי החנוך בירושלים השלמה ר' אברהם רון (הלפרין)].
![d7a9d790d795d79c1.jpg](./download/file.php?id=70948)
- d7a9d790d795d79c1.jpg (99.81 KiB) נצפה 15806 פעמים
מחיקות זהות קיימות גם בשלושת עותקי הספריה הלאומית. כנראה שהמביא לבית הדפוס חשש והחליט למתן את דבריו.
הקטע ובו המחיקות עוסק בפועלו של הרב הלפרין בשדה החינוך התורני בתל אביב. במה ובמי המדובר?
בקשתי את עזרתו של מכובדי, חותן אחי, ר' שאול יהודה הי"ו, מלומד ואיש ספר, שחבש את ספסלי "ישיבת היישוב החדש" במשך חמש שנים, בתחילת שנות החמישים. וכך כתב לי:
אבישי היקר,
ר׳ יצחק הלפרין מיקירי תל אביב יסד את ישיבת תל אביב בימי הרב אהרונסון
ואת ישיבת הישוב החדש בימי הרב עמיאל ואני נמנה על בוגריה.
אני מניח שהמחיקות נוצרו על פי בקשת הרב הלפרין, בחלקן בגלל אי הדיוקים (הוא לא היה אחד מן המייסדים של "הגמנסיה" הדתית בתל אביב. אולי של הישיבה התיכונית הראשונה, אבל הוא העדיף את הביטוי "ישיבה עם לימוד חול"), בחלקן בגלל ביטויים שלא אהב ("יתוש"), ובחלקם מטעמי אי-רלוונטיות וצניעות (כמו הזכרת בנו ר' אברהם רון-הלפרין).
אוסיף גם כי ר' יצחק הלפרין מייסד הישיבה היה המנהל האדמיניסטרטיבי שלה. ה"משגיח" היה הרב יהודא (ר' יודל) קולדצקי שהטיל מוראו ומרתו על התלמידים, והגאון מו"ר הרב אפרים בורודיאנסקי היה הגדול האמיתי.
בראש השנה היה ר' יצחק הלפרין התוקע בשופר. גם גיסי ואחותי נ"ע היו מתפללים בישיבה, ורי יודל היה מסדר את מקומי לידם וזו היית זכות וגם חוויה. הרב יצחק הלפרין היה "בעל תקיעה" בצעירותו אצל רבנו חיים מבריסק (נדמה לי בתקופת וואלוז'ין שלו), והתקיעות של ר' יצחק היו לכל הדקדוקים של בריסק. הוא היה אישיות מיוחדת, למדן ואיש מעשה וצדיק גדול (אפילו שהיה מגולח). ליטאי.
בברכה
שאול.
שבת שלום
אבישי
-----------
תגובותamhasefer
יש כמובן הרבה מאוד לספר, גם באישי וגם בציבורי, אבל בזה אני לא שונה מדורות של בוגרים, ותקצר היריעה.
למרות זאת, אנצל את ההזדמנות לסיפור קצר ושאלה בצידו.
כידוע, בישיבת היישוב החדש היו לימודים גם ביום העצמאות (לימודי קודש בלבד, סדר בוקר והשיעור), אך תלו על הישיבה את דגל ישראל, וכולם היו צריכים להופיע בחולצות לבנות. במקום זמירות של ימי חג שרו בחדר האוכל משירי ארץ ישראל (פזמונים ישראליים).
אני זוכר היטב דבר תורה שאמר לנו הרב קולודצקי (ר' יידל) באחד מאותם ימי עצמאות.
הוא שאל, איך חז"ל למדו מפרשת ואתחנן כמה וכמה הלכות הקשורות לעניין התפילה וכיצד ראוי להתפלל, הרי לכאורה התפילה הזו לא עלתה יפה ומשה רבינו לא נענה לתפילה זו. והשיב: שמשה רבינו כן נענה בתפילה זו, כאשר אמר לו הקב"ה "עלה ראש הפסגה ושא עיניך וגו' ". ההיענות למשה רבינו היתה בכוח הראיה שנתן הקב"ה למשה רבנו ובאותה עת העניק אותו לכל דורות ישראל שבגלות, אותו הכוח להסתכל על הארץ מבחוץ, גם אם מעולם לא היית בה, אבל להרגיש אותו געגוע כמי שנולד וחי בה.
את הדברים הנ"ל אמר ר' ייד'ל בשם הרב קוק, אך מעולם מאז לא שמעתי ממישהו שהכיר את הדברים בדברי הרב קוק או ידע לומר איפה/מתי אמר אותם.
בברכה
איצו ליפשיץ
—————————–
[תגובה שהתקבלה במערכת]
שלום
מעין מקור למה שאמר הרב קולודצקי בשם הרב קוק מופיע במועדי הראיה לז' באדר עמ' רלז. מצורף צילום (
כאן).
בברכה
מנחם ויצמן
amhasefer
בענין ישיבת הישוב
בספר על רבי שלמה מזויעהל זצ"ל
ספרו שאשה שאלה היכן ילמד בנה,
וכדרכו עשה "ישוב" במקוה
ואמר שילמד בישוב
והיה לא האמינה שתשובה זו אכן נכונה
והגיע לישיבה רגילה, ועזב הכל, רח"ל.
בברכה
שמואל א.
amhasefer
ר' אבישי היקר,
אני חולק על הכותרת. הישיבה התיכונית הראשונה נוסדה ב- 1936: ישיבת אלומה (ר"ת האגודה למדעי היהדות), מיסודם של ד"ר בנימין משה לוין ויהושע רדלר פרידמן. היא פעלה ברח' סלנט בירושלים, אמנם לא לאורך זמן, אבל זכות הראשונים – שלה היא.
ראה מאמרו של מרדכי בר לב בכתב העת מימד, אב-אלול תשנ"ה, 5,
עמ' 26-27. אם לא תמצאהו – אסרוק ואשלח לך אותו.
חזק וברוך,
איל דודסון | מכללת הרצוג | מכללת אורות ישראל
————————-
שלום לאיש יקר, ד"ר איל.
שלום
ידעתי גם ידעתי.
במאמר היסודי של פרופ' ברויאר שהפניתי אליו (ראה שם עמ' 137-136) מזכיר את "אלמה" בתור חלוצת הישיבות התיכוניות, אבל בכל זאת נותן את התואר "הישיבה התיכונית הראשונה, במלוא מובנה" לישיבת היישוב.
סמכתי יתדותי עליו.
תודה.
אבישי
amhasefer
שלום אבישי
נהניתי מהפוסט על הישוב.
ר' אפרים בורודיאנסקי היה קשור לישיבת תל אביב, שהיא חטיבת ביניים יסודית לפני הישוב, והוקמה עוד לפני הישוב ע"י הרב אהרונסון. במשכנה הראשון היא מוקמה ברח' טרומפלדור מול ביה"ק הישן. לר' אפרים היה שם כולל במשך עשרות שנים, וחלק מאברכי הכולל שימשו גם בהוראה.
מאוחר יותר היא עברה לרח' פומבדיתא בסמוך לישוב.
את הישוב הקים הרב עמיאל, כשראש הישיבה הראשון היה ר' ראובן טרופ ורק מאוחר יותר הוחלף ברב קולדצקי שבעצם עיצב את תבניתו של הישוב.
תודה ובברכה.
יוסף איצקוביץ
amhasefer
ר' אבישי,
כדאי היה להזכיר שני ספרים שבהם מוקדש פרק נרחב לישיבת הישוב החדש.
משה בר-יודא 'כצל עובר' (ספר מצויין ותיאור מאד אמין של ישיבת הישוב החדש וישיבת מרכז הרב).
ישראל סגל 'נעילה' (ספר מעניין עם תובנות חשובות).
שבת שלום
יואל
amhasefer
הרב אבישי
שלום רב
על מצבתו של ר' יצחק הלפרין נחרט: "מקים עולה של תורה בתל אביב."
בנו, אברהם רון, היה נשוי לצילה, אחותו של שאול, שהם בני דודים של אמי ע"ה, נחמה לבית יהודה.
אברהם ע"ה גם הוא היה ליטאי מושבע, בן תורה שלא למד בישיבה, אבל חסיד מושבע של ניגוני מודזיץ, ושל האדמו"ר ר' שאול ידידיה זצ"ל
שבת שלום
אריה שטרן
amhasefer
האמת, שהשתכח חלקו של הרב אהרונסון זצ"ל בהעמדת תורה על תילה בת"א. כשהוא הגיע לכהן כרב העיר בתרפ"ג, היה ריק מוחלט מבחינה תורנית והוא הקים שיעורי תורה למשך כמה שעות מידי יום בתל אביב והיה מוסר גם שיעורים לבעה"ב בסגנון ישיבתי.
במקביל, ובהמשך, הקים את ישיבת תל אביב, כעין מכינה בין הבי"ס והתיכון/ הישיבה. לימודי החול היו סוג של ברירת מחדל. הרב עמיאל הקים את היישוב כישיבת המשך לישיבה שהקים הרב אהרונסון, שהוא בגדר חכם שלא נספד כהלכה. [נוסף על חלקו בהצלת רבני רוסיה והעלאתם ארצה, העמדת רבנות ת"א למחלקותיה, על תילה, וכו' וכו']
בברכת הצלחה
יעקב שלמה לוי
מכון "תל אביב של מעלה"
יוסף רוזנטל
יש לציין כי ר' יצחק הלפרין נשוא המאמר היה צאצא למייסד שיבת וואלז'ין, הגאון רבי חיים מוואלאז'ין זצ"ל.