איש_ספר כתב:והנה מגליון א"מ שליט"א לפנינו סו"ס תרצ"ד ותחילת ס' תרצ"ה במהדורת הרש"ש
כך הגיה ר"ת. והמתבונן יראה דמאי דסליק מיניה אינו הגהה אלא חשבון מסויים, ופשוט שהערה זו שייכת לשלפני פניו, שתי שורות לעיל, שם מסתיימת הגהת ר"ת הפותחת: ונראה לי דהכי גרסינן, והובאה בתוס' ובשא"ר. ע"ז העיר מאן דהו בגליון: 'כך הגיה ר"ת'.
השמטת גף פרק ראשון ופרק שני ופרק שלישי הסמוך (לגף) [לגוף] אסור משום נקובת הריאה דהיינו שמוטת גף.
אבל מ"מ מ"ש מהרי"ח ששם נקרא שמוטת הגף בחיבור אותן עצמות לא נהיגין כוותיה, אלא דוקא שמוטה בעצם הראשון המחובר לגוף דחייש לנקיבת הריאה, משא"כ בעצמות שאינן מחוברים לגוף
מאיר חכמים כתב:האם יש כבר טיוטה של סי' תפד (במהד' שלזינגר)? אני עוסק כעת בנושא המדובר, וכמעט אי אפשר להבין כלום מתוך הנדפס.
ישנה מקבילה לחלק מהסימן בשיטה מקובצת חולין (דף מה, ב), ויש שם כמה תיקונים והוספות חשובים. בחיפוש זריז לא מצאתי מקבילות נוספות.
סעדיה כתב:כבר תמה על זה בהערות ר"נ זקש על תוס' רי"ד בב"ק שם.
מאיר חכמים כתב:האם סימן תשלב מוכן?
חתום בסופו "ר' אבצם" ושלזינגר (ע"פ אורבך?) כתב שצ"ל: "ר' אברהם". הנאמר בסימן הוא שיטה מחודשת, ומנוגדת למה שכתבו התוספות והראשונים (ע"ז יג, א) בשם רבנו תם.
ור"ת ז"ל פירש דאפי' קדושת דמים במטלטלי דבשעת ההקדש היו ברשות המקדיש ועוד שהיו צריכין גוביינא, מפקיע מידי שעבוד, דמה ביתו שלו וברשותו קרינא בהו, ולא אמרו קדושת דמים אינה מפקעת מידי שעבוד ומוסיף עוד דינר ופודה את הנכסים אלא במקרקעי משום דקרקע כגבוי דמי ומה ביתו שלו בעינן וזה לאו של מקדיש הוא אלא של מלוה, ומשום הכי קרי להקדש קרקע קדושת דמים משום דההוא פסיקא ליה דהוי קדושת דמים לבד לפי שאינו ראוי להיות גופו קדוש שאין גופו של קרקע ראוי לא לבדק הבית ולא למזבח אבל מטלטלין לא פסיקא ליה דאפשר למיבנייה בבנין אבן לשקעה בבימוס וגזירין למערכה ולבנין,
איש_ספר כתב:כתב הרשב"א בגיטין מ ב משמיה דר"ת, לענין הקדש מפקיע מידי שעבוד
ור"ת ז"ל פירש דאפי' קדושת דמים במטלטלי דבשעת ההקדש היו ברשות המקדיש ועוד שהיו צריכין גוביינא, מפקיע מידי שעבוד, דמה ביתו שלו וברשותו קרינא בהו, ולא אמרו קדושת דמים אינה מפקעת מידי שעבוד ומוסיף עוד דינר ופודה את הנכסים אלא במקרקעי משום דקרקע כגבוי דמי ומה ביתו שלו בעינן וזה לאו של מקדיש הוא אלא של מלוה, ומשום הכי קרי להקדש קרקע קדושת דמים משום דההוא פסיקא ליה דהוי קדושת דמים לבד לפי שאינו ראוי להיות גופו קדוש שאין גופו של קרקע ראוי לא לבדק הבית ולא למזבח אבל מטלטלין לא פסיקא ליה דאפשר למיבנייה בבנין אבן לשקעה בבימוס וגזירין למערכה ולבנין,
מי אמר? חז"ל? גאונים? בני מכיר? מי?
והכי גרסי' בפרק היה קורא בתורה כיצד הוא מברך עליהן ר' זריקא בשם ר' יעקב אמר כשהוא נותן על היד אומר בא"י אמ"ה אקב"ו להניח תפילין וכשהוא נותן על של ראש [על מצות הנחת] תפילין וכשהוא חולץ לשמור חוקיו.
מאיר חכמים כתב:האם סימן שצב ערוך, ויש אפשרות להעלותו כאן?
ונר' לר' דאם אמר לו מעכשיו קנה כדאמרי' (קני ואי לא קני ו)[ד]אמר לו מעכשיו. יטול ד' מאות זוז והתנו זה עם זה אם לא יקניטנו יפסיד ד' מאות זוז כנגדו. פירש הרב ר' יצחק בר' ברוך מפי רבינו יעקב
ונר' לר' אם אמ' לו מעכשו קנה [כדאמרי' אמר לו מעכשיו קנה] והא דהמרו דמקניט הילל ד' מאות (דון) [זוז] והקנו זה לזה ואם [לא] הקנו ליהדרו (בהן) [בהו] אבל (אם) אסמכתא לא הוה פי' ר' יצחק מר' יעקב
א. חיים כתב:לא ברור לי מה שכתבת שהר"י הזקן אף הוא מסר שר"ת חזר בו. יש לשער שאתה מסתמך על מה שפירשת את דברי ההג"מ בשם רבו שהכוונה לר"י הזקן - אבל ערבך ערבא צריך.
לענ"ד, ר' יצחק בר' ברוך הוא המקור לפירוש ר"ת בגמ' דהמרו זא"ז ולפסק שבהקנו בלבד מהני. יתכן שריב"ב כתב זאת בספרו בלבד אבל יותר נראה שאף הוסיף זאת על גליון ספר הישר. ההגה נעשתה בהסכמתו / הוראתו של ר"ת ונכתבה על הטופס הראשי. בשלב מאוחר ציין מאן דהו שההגה נכתבה ע"י התלמיד ואינה כתיבת הרב. מעתה התיאורים השונים במקורותינו מסתדרים יחד.
בקשר לנוסח של הדין עצמו: הרי ההגיון אומר שמה שהיה כתוב הוא שילוב שני הנוסחאות (כפי שכתבת), ולכן גם אם איננו מבינים כיצד נוצר חסרון כה 'מושלם' (היינו שמה שחסר כאן נשאר שם ולהיפך), הלא אין בכוח זה לשנות את המסקנה ההגיונית האמורה. בפרט שראיתי כבר דברים דומים בספר הישר (ידיעותי בשנו"ס שלו הם מאלו המובאים במהדורה הישנה). ואכ"מ. ואם לא בספר הישר, אז בספרים בעלי אופי דומה, כלומר ספרים מוקדמים הכתובים בקיצור והכת"י נדירים ומשובשים גם הם.
עדיאל ברויאר כתב:במקרה הזה ניתן להוסיף סימוכין לעניין מתוך העתקה נוספת של תוספות שנדפסה בספר מרדכי השלם על סנהדרין עמ' לח, שם כתוב במפורש ר"י (באחד מעדי הנוסח: ר' ברוך), יעוי"ש בנוסח.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 276 אורחים