היכלי שן כתב:אם כבר מוזכר מוריה דאלול תשעט, ראיתי בו מאמר מוזר ע"ש הרב י. ש. בו כותב בביאור דברי חז"ל "כפה עליהם הר כגיגית" דברים מוזרים אשר אינם ראויים לבא בביהמ"ד. הקושיות שבמאמר - אינם קושיות, והתירוץ אינו תירוץ. חבל שאין ביקורת על מאמרים המתפרסמים בקובץ כה מכובד.
אין לי אפשרות להעלות את המאמר - אשמח אם מישהו יעשה זאת ויביעו דעתם חכמי הפורום.
לענין כתב:כפי זכרוני (מעיון מהיר) הרעיון הוא שכפיית ההר כגיגית לא היתה חלילה איום לקבור את ישראל תחתיו, אלא אדרבה ההר נהיה חלול מתחת ('כגיגית', שהיא חלולה כשהיא הפוכה), והוא הגן עליהם מהמזיקים שחגו מסביב. ואדרבה, ה'איום' היה שאם לא יקבלו את התורה תסתלק הגנת ההר, ואז ינזקו על ידי המזיקים (טבוח?), ובדיוק הלשון 'שם' תהא קבורתם, מבחוץ להר.
בלי אחריות.
הפצת המעיינות כתב:כלומר יסוד המאמר כבר נמצא בדברי מהרש"א במקום?
יסובבנהו – שם סיבבן והקיפן בעננים, וסיבבן בדגלים לארבע רוחות, סיבבן בתחתית ההר, כפהו עליהם כגיגית.
ח. רוזנברג כתב:הרב צבי משה סיימן במאמר יסודי על המסורה - מהי ומי חיברה.
ח. רוזנברג כתב:עברתי על קובץ מוריה אלול תשע"ט, וחיפשתי מאמר שנוגע בנושא של כפה עליהם הר כגיגית, ולא מצאתי.
אולי הרב היכלי שן התבלבל עם גיליון אחר, או עם קובץ אחר וכיו"ב.
דרומי כתב:אין משיבין על הדרוש, אבל כאן נראה שמתיימרים לעסוק בפשט. ועל דא קא בכינא.
עיסוק בפשט אין פירושו להמציא סיפורים.
דרומי כתב:אין משיבין על הדרוש, אבל כאן נראה שמתיימרים לעסוק בפשט. ועל דא קא בכינא.
עיסוק בפשט אין פירושו להמציא סיפורים.
בן מיכאל כתב:דרומי כתב:כאן נראה שמתיימרים לעסוק בפשט
זה בחלק 'עיונים במקרא'? כמדומני שלעיל כתבו שלא.
ח. רוזנברג כתב:ודאי שמותר להשמיע ביקורת.
מותר אפילו להיות אובססיבי ולהגיב נגד כל מה שנראה כקשור ללימוד מקרא (גם אם אח"כ מתברר שאין קשר). אפילו זה מותר.
עוד דבר שמותר: מותר לחשוב שהביקורת ילדותית, מטופשת ומוגזמת, ואינה ראויה לתגובה. אפילו זה מותר.
זה בערך כמו שאצטט את המשפט "למה אסור להשמיע ביקורת",
ואכתוב: גיוואלד! רוצים להכניס כאן ביקורת על כל הקדוש והיקר! "על דא קא בכינא!!!", בן אדם בא וחושב שכל אחד יכול להשמיע ביקורת על מה שהוא רוצה. הייתכן?! האם כך חינכו אותנו רבותינו?! הרי זה נגד כל האמונה בה' ובתורתו ובמשה עבדו ובנשיא הדור!
ואז לך תסביר למה כל הגיוואלד הוא מטופש ושגוי...
דרומי כתב:אני חוזר ומזכיר:
איני מכיר את הניק 'היכלי שן' משום מקום.
הוא עורר את תשומת לב חכמי הפורום למאמר שלדעתו לא ראוי לפרסום.
הועלה המאמר (שלא ראיתיו קודם לכן), והעזתי להביע בקול את חוות דעתי שאכן יש צדק בדברי הניק הנ"ל. היו עוד ניקים (שגם אותם איני מכיר) שהעיזו לומר שהמאמר לא 'מתלבש' יפה.
כששומעים מסר זהה מכיוונים שונים - מומלץ לבדוק אולי יש דברים בגו.
אפשר גם להצדיק אוטומטית את המאמר ולקונן מרה על כל הרשעים שלא מפרגנים וכו' וכו'.
הבחירה חופשית, לא כופים הר ולא גיגית...
מה שנכון נכון כתב:אומ"ה טוענות כלום כפית עלינו הר כגיגית. ולביאור הנ"ל העיקר חסר, והול"ל כלום איימת עלינו ע"י השד. אך אין משיבין עה"ד.
וע"ע סנהדרין עז, א "כפה עליו גיגית".
ע"פ המאמר מתיישבות הקושיות שבאשכול זה, דהכפיה הותרה משום פקו"נ...
רבותיי כתב:כמדומה שרש''י בפרשת האזינו מסביר גם הוא את כפיית ההר כגיגית כדבר טוב:יסובבנהו – שם סיבבן והקיפן בעננים, וסיבבן בדגלים לארבע רוחות, סיבבן בתחתית ההר, כפהו עליהם כגיגית.
דברים מוזרים אשר אינם ראויים לבוא בביהמ''ד. בקיצור, לא ראוי. אולי אפשר לצנזר את דברי רש''י (שלכאורה מבוססים על מדרשי חז''ל) כפי שעשו לרשב''ם בראשית...
ח. רוזנברג כתב:מצו"ב מדור "עיונים במקרא" מתוך קובץ מוריה אלול תשע"ט - תשרי תש"פ, אשר רובו בעניינים הנוגעים ליום הכיפורים.
הרב ישראל משה דובין דן בתכלית הכפולה של עבודת כה"ג ביוה"כ, ומיטיב להראות כיצד כפילות זו באה לידי ביטוי בסדר המדויק של העבודה.
גמר חתימה טובה.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 29 אורחים