דוק וחלד כתב:שמעתי מת"ח אחד ממיודעי בקי גדול ליבו רחב כאולם, כי איתא בספרים "דדעת נשים הפך דעת תורה".
ומילתא תמיהא היא בעייני דלא שמעתי כן מימי. נשים דעתן קלה אך לא שמענו הפך דעת תורה.
אך חזקה על ת"ח שאינו מוציא מתחת ידו דבר שאינו מתוקן.
שמא יש מי אשר יודע למה ירמזון דבריו מקור, אסמכתא, ראיה מסברא והקש, אנא יאיר את עיני.
מקדש מלך כתב: איך הבעלבת יודע תמיד את דעת התורה כדי לומר בדיוק הפוך?
אילו הבעלבת היה באמת רחוק מדעת תורה, הרי שלפעמים הוא היה אומר כמו התורה, ולפעמים הפוך.
מקדש מלך כתב:גם אביו של הביטוי, הלוא הוא "דעת בעל הבתים היפך דעת תורה", הוא בסך הכל סמ"ע על חו"מ שהוצא מהקשרו.
בברכה המשולשת כתב:מקדש מלך כתב:גם אביו של הביטוי, הלוא הוא "דעת בעל הבתים היפך דעת תורה", הוא בסך הכל סמ"ע על חו"מ שהוצא מהקשרו.
כמדומני שזה כבר מהר"י וייל
לבי במערב כתב:לפענ"ד פשוט שגם בנשים מיירי. וכי נפטרו ממצוות אהוי"ר?!
מקדש מלך כתב:החידוש הנפלא הוא שדעת בעל הבתים הוא "היפך" דעת תורה... איך הבעלבת יודע תמיד את דעת התורה כדי לומר בדיוק הפוך?
הרי עומק רום ועומק תחת קשורים ביניהם, כידוע.
אילו הבעלבת היה באמת רחוק מדעת תורה, הרי שלפעמים הוא היה אומר כמו התורה, ולפעמים הפוך.
מקדש מלך כתב:אגב, לגוף שאלתך, עיין מנחת חינוך מצוות אחר רבים להטות, שאשה חכמה נמנית למניין כחכם זכר, ואין חילוק ביניהם.
החושב כתב:נראה לי שזה תלוי מה הכוונה ״דעת תורה״.
אם הכוונה ליכולת ההוראה באיסור והיתר, אז פשוט, שמאחר שלא למדה לעומק (ורק הלכות פסוקות וכדומה) קשה לה לכוון לדעת תורה.
ואם הכוונה למושג ״דעת תורה״ שהתחדש בדורות האחרונים (והכוונה להשקפה), אז אני לא חושב שדעת נשים הפך ״דעת תיירה״. כי היא הנותנת, בגלל שהם לא לומדות תורה בעצמן, והן גם יותר תמימות מגברים ופחות מתחכמות, הן יותר נצמדות הלכה למעשה שלמה שהנחילו להן בסמינר.
דוק וחלד כתב:מקדש מלך כתב:אגב, לגוף שאלתך, עיין מנחת חינוך מצוות אחר רבים להטות, שאשה חכמה נמנית למניין כחכם זכר, ואין חילוק ביניהם.
במצוה ע"ח במצות אחרי רבים להטות לא מצאתי
ואם מצאתי משהו בדומה זה במצוה רל"ג שלא לעשות עוול במשפט שם החינוך כותב שזה מצוה בגברים, ובמנח"ח אפי' בנשים ופסולים אם קיבלו עליהם.
אבל שם אינו דומה כי מדובר כשהם קיבלו עליהם בזבל"א
והולכין אחר הרוב אין חילוק דאפילו חכמים קטנים מצטרפים לרוב אם הם חכמים ואל תסתכל בקנקן כו' וכן נשים חכמניות כמו דבורה ששופטת את ישראל כן באיזה דין הבא שצריך ב"ד צריכים ב"ד כשר אבל לענין מחלוקת באיזה דבר אין שום חילוק רק מי שהוא חכם חשבינן דעתו יהי' מי שיהי' כנ"פ:
גל של אגוזים כתב:מקדש מלך כתב:החידוש הנפלא הוא שדעת בעל הבתים הוא "היפך" דעת תורה... איך הבעלבת יודע תמיד את דעת התורה כדי לומר בדיוק הפוך?
הרי עומק רום ועומק תחת קשורים ביניהם, כידוע.
אילו הבעלבת היה באמת רחוק מדעת תורה, הרי שלפעמים הוא היה אומר כמו התורה, ולפעמים הפוך.
בנותן טעם להביא דברי הדברי ישראל ממודז'יץ בספרו כללי אורייתא (אות ה') בשם סבו רבי יחזקאל מקאזמיר זצ"ל
גם זה ישנוֹ.אליהו חיים כתב:כעת ראיתי שכבר הי' כיוצא בה לעולמים . .
החושב כתב:ואם הכוונה למושג ״דעת תורה״ שהתחדש בדורות האחרונים (והכוונה להשקפה)
דוק וחלד כתב:החושב כתב:ואם הכוונה למושג ״דעת תורה״ שהתחדש בדורות האחרונים (והכוונה להשקפה)
??????
"ונהנין ממנו עצה ותושיה"
החושב כתב:דוק וחלד כתב:החושב כתב:ואם הכוונה למושג ״דעת תורה״ שהתחדש בדורות האחרונים (והכוונה להשקפה)
??????
"ונהנין ממנו עצה ותושיה"
שאלה חשובה, כי רבים מתבלבלים בזה.
אבל יש חילוק גדול.
אנסה להמחיש בדוגמאות.
להנות עצה ותושיה היה אפשר גם מהרב חיים גריינמן, שהוא היה לומד תורה לשמה. אבל ״דעת תורה״ - זה הרב שך בלבד.
אין דין ׳כופין על המצוות׳ ב׳נוטל עצה מהזקנים׳, לעומת זאת בעניין ״דעת תורה״ כן יש דין כפייה. יתרה מזו, מי שלא נשמע ל״דעת תורה״ הרי הוא מבזה תלמידי חכמים וכו׳ וכו׳. אז רואים מכל זה ש״דעת תורה״ זה מושג יותר חמור. לא עליו דיבר רבי מאיר.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 16 אורחים