וכן בדניאל הוא אומר וכו'קרית מלך כתב:ומדוע צריך בתפילה לכוון לבו כנגד בית קדשי הקדשים? ומהו פירוש הכתוב "והתפללו אליך דרך ארצם"?
זאינץ כתב:וונדרבר כתב:כתב המהרי"ל (סוף הל' תענית): והמשתטח על קברי הצדיקים ומתפלל אל ישים מגמתו נגד המתים השוכנים שם אך יבקש מאת השם יתברך שיתן אליו רחמים בזכות הצדיקים שוכני עפר תנצב"ה.
והדברים מובאים בבאר היטב ובמשנה ברורה או"ח סוף סי' תקפ"א.
במסכת סוטה נאמר שכלב בן יפונה השתטח על קברי אבות וביקש מהאבות שיבקשו עליו רחמים(זה הלשון).
מי שנדר לילך לבית הקברות או למקוה ואירע לו שהלך ע"י עסק שם יצא ידי נדרו. תשובת מהרי"ל סימן קי"ח ומביאו הרב בהגהות שו"ע (סמ"ח). עוד ראיתי תשובה על שם מוהר"ר חיים פלטיאל (עי' שו"ת מהר"ם ב"ר ברוך ד"ל סי' קסד) על הנודרים לילך לבית הקברות קצת היה נראה כדורש אל המתים דכלב שנשתטח על קברי אבות (סוטה לד ב) התפלל לשם במקום קדושה כדי שתהא תפילתו נשמעת וכדכתיב באברהם (בראשית יט כז) אל המקום אשר עמד שם אלמא שהמקום גורם א"נ מי שביזה את המת ולכבודו משתטח על קברו זה מצינו (חגיגה טז ב, כב ב, יומא פז א, מכות ה ב) אך נשים ובני אדם שאינן יודעין זה לא ידעתי הליכתן למה ואני רגיל לפתוח להן בחרטה ויתירו להם הנדר ויתן לצדקה מה שהיה מוציא על הדרך ואח"כ יתן מה שנשער כפי שהיה טרחו והילוכו וזה יתן לצדקה וינצל מצעקה ע"כ. מיהו כבר החזיקו במנהג זה ואין מוחה ויש לזה סמך בספר הזוהר (פר' אחרי ע ב - עא ב) ודוקא להשתטח על קברי אבות ולהתפלל לפניו יתברך על כל צרה שלא תבוא בזכות אבותיו הנקברים פה וכיוצא בזה וכבר נתקנו סדרי התפילה למשתטחים על קברי אבות ואין לשום מורה למנוע ולבטל מנהג זה:
ציטטתי מהאריז׳׳ל.ליטוואק פון בודאפעסט כתב:מסקנת השו"ת מהר"ם שיק (או"ח סי' רצ"ג) הוא שנחלקו הראשונים האם אין קברי צדיקים אלא מקום קדוש שיתקבלו התפלות לה' לרצון ממקום קדוש, או שמבקשים שיהיו הצדיקים מליצי טובה עבור המתפללים.
אמנם השאלה בזה היא בענין דאורייתא, ע"כ לכאורה היה לנו להחמיר בזה.
ובמ"ב אכן החמיר ולא הביא השיטה השניה כלל.
ושתי השיטות לא גרסו ענין זה של התדבקות ברוח הצדיק אשר עי"ז מתדבקים להקב"ה, ועוד דברים כהנה.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הוספת עוד שיטה, מה זה מוסיף? בכל אופן נחלקו הראשונים בזה, ולא הוכרעו הדברים
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הוספת עוד שיטה, מה זה מוסיף? בכל אופן נחלקו הראשונים בזה, ולא הוכרעו הדברים
הים הגדול כתב:ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הוספת עוד שיטה, מה זה מוסיף? בכל אופן נחלקו הראשונים בזה, ולא הוכרעו הדברים
במה נחלקו ??? האם מותר לעבוד נברא ???
בברכה המשולשת כתב:דרכים יש. וקווים אדומים גם יש.
זאינץ כתב:ליטוואק פון בודאפעסט כתב:הוספת עוד שיטה, מה זה מוסיף? בכל אופן נחלקו הראשונים בזה, ולא הוכרעו הדברים
אז איך אתה פוסק כל שיש שיטה אחרת ג''כ (ושל האר''י בפרט)?
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:אז גם לדעת האריז"ל לא מבקשים כלום מהנפטר. ייש"כ.
אם זכרוני אינו מטעני, בקונטרס ההשטחות לא התיר לבקש שום דבר מהצדיק. המקום הזה הוא מקום קדוש, והאדם יכול להזכר מהצדיק שהוא מכיר ולהתעורר כמו שהתעורר בחיים חיותו של הצדיק, וכדו'. לפי דבריו הכל אינו אלא עבודת האדם על עצמו.
מו"ר שליט"א נסע פעם לקברו של החפץ חיים ור' חיים וואלאזינער בבקשת אחד מידידיו שהיה מונח על ערש דוי. כאשר חזר דיברתי אליו והוא דיבר בהתרגשות שבעמדו על קברו של החפץ חיים נזכר מכל מדרגתו הנשגבה ושהאכסניא האחרונה שלו על האדמה הוא כאן במקום קבורתו, ולכן כאן הוא המקום הראוי להזכר ממנו. מו"ר אכן מעודו לא ראה את קונטרס ההשתטחות אלא כוון לדבריו בדעתו, ונראה שהוא שווה בדרגא עם מחבר הקונטרס הנ"ל. ומ"מ אין בזה שום רמז לשום בקשה מהצדיק כלל וכלל.
טוב לדעת כי מר אינו הולך לרופא המקומי...ליטוואק פון בודאפעסט כתב:ומי שמאמין באמת בה' ומתרחק מכל רפואה
מלבב כתב:למה לא דנים לכף זכות שהכוונה שהרבי יתפלל לפני השם שזה לדעת כמה פוסקים בסדר
תא חזי כתב:ראית מה ענו לך וממי הביאו לך ראיה.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:כאשר יהיה קושיא, נחפש תירוץ. בינתיים הכל בסדר, אין שום קושיא, אין שום שאלה ואין שום דמיון. מי שעובד את ה' על ידי חפצים ומקריב אותם אליו ית', אינו עובד אלא ה'. מה בעיא? כמו מי שנוטל לולב משום שכך צווה בה'.
'לבנתים', עינינו הרואות כי דוקא המשתטחים על קברות־הצדיקים הם שבוערת בקרבם אמונה לוהטת ובטחון עז בהשי"ת. וק"ל.ליטוואק פון בודאפעסט כתב:עדיף שיתרחק מטריקים כאלה, וירבה בטחונו בה'.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:והתפללו אליך דרך ארצם פירושו שהתפלות עוברות דרך ארץ ישראל. איני יודע למה יש כאן קושיא ומה קשה מזה. ויכוון לבו לבית קדשי קדשים פירושו שיכוון לבו כאילו הוא פונה לשם, למרות שאינו יודע לאיזה דרך הוא פונה. לא ראיתי שום קושיא פה.
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:כבר כתבתי במקום אחר בפורום מה שנראה לי בההבדל בין אדם לחי לאדם מת, אמנם עדיין אין לי ראיה ע"ז.
האדם החי יש לו בחירה, והאדם המת, אף הצדיק הכי גדול, כבר אין לו בחירה. ולזה עדיף הכלב החי מהארי המת.
.
לבי במערב כתב:'לבנתים', עינינו הרואות כי דוקא המשתטחים על קברות־הצדיקים הם שבוערת בקרבם אמונה לוהטת ובטחון עז בהשי"ת. וק"ל.ליטוואק פון בודאפעסט כתב:עדיף שיתרחק מטריקים כאלה, וירבה בטחונו בה'.
יוצא פוניבז' כתב:רצו"ב קונטרס בענין,
עם הסכמות מרבנים חשובים שליט"א,
אשמח לשמוע דעת חו"ר אתרא קדישא הדין,
וכן לענין מש"כ שם לענין עלונים שלהם, (ומה עם יין שלהם?)
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:אליעזר ג - תודה רבה, אבל לא ביררת את ההבדל. למה לבקש הלוואה מעשיר הוא מותר, ולבקש ממזלו זה אסור? מהו ההבדל (אני יודע שזה רוחני וזה גשמי, אבל בינתיים זה חילוק ללא מחלק), ואיפוא מצינו את זה?
דברי הזהר אינם מניחים את הדעת כלל. אינם מדברים בענין בחירה כלל ולכן אינם עונים על השאלה.
מהפסוק 'ולמתים חפשי' חזינן שאין בחירה אחרי המוות, והפסוק קאי על צדיקים ורשעים כאחד. אם אין תומ"צ, במה שייך בחירה? איזה מצוה יכול המת לקיים? אפילו הצדיק המת?
ליטוואק פון בודאפעסט כתב:לא היה שום צורך להזכיר את זה. מדובר פה עניינית נטו, וכאשר מעבירים את זה לרובד האישי, מהפכים את השמועס משני הצדדים, שמעכשיו א"א לדבר עניינית ולהביא מקורות, משום שזה נהיה מדי קרוב ללב, וגם שמעתה כל מילה בצד האחר הרי היא בעיטה ודקירה לצד השני.
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 14 אורחים